Справа № П/811/1792/17
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2018-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 червня 2018 року справа № П/811/1792/17
Суддя Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Іванов С.М., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 березня 2018 року у справі № П/811/1792/17 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне підприємство «Національні інформаційні системи» Міністерства юстиції України, Приватне сільськогосподарське підприємство ім. Ватутіна, про визнання протиправним та скасування наказу, а також зобовязання вчинити певні дії,
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 березня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державне підприємство «Національні інформаційні системи» Міністерства юстиції України, Приватне сільськогосподарське підприємство ім. Ватутіна, про визнання протиправним та скасування наказу, а також зобовязання вчинити певні дії, задоволено частково.
Не погодившись з рішенням суду, Міністерство юстиції України подало апеляційну скаргу.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2018 року апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 березня 2018 року повернуто заявнику у звязку з тим, що до апеляційної скарги долучена довіреність, засвідчена неналежним чином.
31 травня 2018 року Міністерство юстиції України повторно звернулось з апеляційною скаргою.
Відповідно до положень ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом пятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:
1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Оскаржуване рішення винесено Кіровоградським окружним адміністративним судом 28 березня 2018 року, дата складання рішення в повному обсязі 06 квітня 2018 року.
Таким чином, тридцятиденний строк на оскарження рішення суду першої інстанції сплинув 07 травня 2018 року.
Відповідно до розписки, що міститься в матеріалах справи, представником Міністерства юстиції України отримано копію оскаржуваного рішення 10 квітня 2018 року.
Разом з тим, відповідно до штампу вхідної кореспонденції окружного суду до суду першої інстанції остання апеляційна скарга Міністерством юстиції України була подана лише 31 травня 2018 року.
Заявником апеляційної скарги було подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке мотивовано тим, що перша апеляційна скарга була подана із дотриманням строків на апеляційне оскарження та була повернута судом. Про існування ухвали про повернення апеляційної скарги відповідачу стало відомо 29 травня 2018 року, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, при цьому станом на 31 травня 2018 року, копія вказаної ухвали на адресу Міністерства юстиції України не надходила. Врахувавши причини повернення апеляційної скарги, відповідач невідкладно повторно звернувся з апеляційною скаргою, долучивши належним чином оформлені документи на підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу, з огляду на що вважають причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції поважними.
Розглянувши вказане клопотання, приходжу до висновку про безпідставність та необґрунтованість останнього, адже повернення Міністерству юстиції України попередньої апеляційної скарги з підстав подання неналежним чином завіреної довіреності на підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу не може бути визнано обєктивними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки такі причини є суто субєктивними та свідчать виключно про неналежні дії/бездіяльність апелянта щодо оформлення та направлення документів до суду.
При цьому слід зауважити, що у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії Суд звертав увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов'язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.
У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини ... підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси….
Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи, зокрема, зобов'язати діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок позивача у зв'язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь останнього).
Таким чином, неспроможність відповідача належним чином організувати засвідчення повноважень своїх представників у відповідності до встановлених законом правил, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження. При цьому в даному випадку не має правового значення, коли саме було подано повторно апеляційну скаргу, беручи до уваги, що остання надана після спливу тридцятиденного строку з дня отримання копії оскаржуваного рішення.
Вказана правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 15.05.2017 року (справа № 804/2979/17), що враховується у відповідності до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Таким чином, Міністерству юстиції України слід навести інші поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, якщо такі є.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній на час постановлення цієї ухвали) до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.
Відповідно до частини 3 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
На підставі викладеного, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та надати особі, яка звернулась з апеляційною скаргою, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.
Керуючись ст. 298 КАС України, суддя,-
Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 березня 2018 року у справі № П/811/1792/17, зазначені Міністерством юстиції України в поданому клопотанні.
Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 березня 2018 року у справі № П/811/1792/17 залишити без руху.
Надати десятиденний строк з дати отримання цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду:
- клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наведенням інших поважних причин пропуску, якщо такі є.
Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу.
В разі невиконання вимог цієї ухвали, апеляційна скарга повертається апелянту протягом пяти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвала набирає законної сили з 15 червня 2018 року та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Іванов