Справа № 826/24/18
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2018-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 червня 2018 року № 826/24/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П. розглянув у спрощеному провадженні справу

за позовомОСОБА_1
до третя особа:Київської міської ради в особі постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та боротьби з корупцією Деснянський районний суд м.Києва
проскасування рішення, зобов'язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради в особі постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та боротьби з корупцією, третя особа: Деснянський районний суд м.Києва, в якому просить:

1. Скасувати рішення органу Київської міської ради - постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції винесене по питанню № 1 порядку денного засідання цієї комісії, яке викладене у протоколі засідання постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції від 17.11.2017 р. № 20.

2. Зобов'язати Київську міську раду в особі її органу-постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та боротьби з корупцією, повторно розглянути його заяву від 26.10.2017 про включення позивача до списку присяжних Деснянського районного суду м.Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 16.01.2018 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

Позовні вимоги обґрунтовані незаконним рішенням відповідача щодо неключення позивача до списку присяжних Деснянського районного суду м.Києва. Позивач зазначає, що законодавство не забороняє особі, яка є адвокатом, бути затвердженим у списку присяжних. Законодавство забороняє такій особі лише суміщати адвокатську діяльність із роботою на посаді присяжного виключно під час виконання нею функцій присяжного. Також, позивач зазначає, що законодавство не виключає можливості фізичній особі (громадянину), яка є адвокатом та затверджена у списку присяжних відповідного суду, зупинити право на заняття адвокатською діяльністю на період виконання нею функцій присяжного, з наступним його відновленням після закінчення виконання таких функцій.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити в їх задоволенні, оскільки норми чинного законодавства містять обмеження щодо суміщення роботи присяжних і адвокатів, зокрема, заборону щодо включення у списки присяжних адвокатів.

Третя особа пояснень з приводу заявлених позовних вимог не надала.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва встановив наступне.

ОСОБА_1 є адвокатом, що підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю від 14.07.2016 серії НОМЕР_1, виданим на підставі рішення Ради адвокатів міста Києва від 30.06.2016 № 51.

Відомості про ОСОБА_1, як адвоката, було внесено в Єдиний реєстр адвокатів України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру адвокатів України від 28.07.2016 серії АА № 004626, висновку експертного комп'ютерно-технічного дослідження за заявою ОСОБА_1 від 13.09.2017 № 14550 та експертним висновком за результатами проведення фіксації і дослідження змісту веб-сторінок у мережі Інтернет від 13.09.2017 № 93/2017-ЕВ-ЦК.

Наприкінці жовтня 2017 р., позивач звернувся до Київської міської ради із заявою про включення його до списку присяжних від 26.10.2017 р., до якої були додані: анкета, копії сторінок 1-5, 10, 11 паспорту громадянина України серії НОМЕР_2, виданого Ватутінським РУ ГУ МВС України в м.Києві 21.04.2000, довідки від 24.10.2017 серії НОМЕР_3, виданої департаментом інформаційних технологій МВС України; медичної довідки про проходження обов'язкових попереднього та періодичного психіатричного оглядів (ф. 122-2/о) від 17.10.2017 серія 12ЯЯФ № 321233, виданої Київською міською психоневрологічною лікарнею № 2 (філія №2).

03.11.2017 р. на засіданні постійно діючої комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції останньою прийнято протокольне рішення, з якого вбачається, що заяву ОСОБА_1 про включення до списку присяжних Деснянського району суду м.Києва взято до відома, розгляд заяви відкладено до чергового засідання.

Цього ж дня, на доповнення заяви про включення його до списку присяжних від 26.10.2017 р., позивач подав до Київської міської ради (постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції) лист від 03.11.2017 (вх. № 08/Г-9342) із правовою позицією із висновком про те, що законодавство не забороняє фізичній особі (громадянину), яка є адвокатом бути затвердженим до списку присяжних. Законодавство забороняє такій особі лише суміщати адвокатську діяльність із роботою на посаді присяжного виключно під час виконання нею функцій присяжного. Також законодавство не виключає можливості фізичній особі (громадянину), яка є адвокатом та затверджена у списку присяжних відповідного суду зупинити право на заняття адвокатською діяльністю на період виконання нею функцій присяжного, з наступним його відновленням після закінчення виконання таких функцій.

03.11.2017 р., на доповнення вищенаведеного, позивач направив до Київської міської ради (постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції), разом із супровідним листом від 03.11.2017 копії наступних документів: свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 14.07.2016 серії НОМЕР_1, витяг з Єдиного державного реєстру адвокатів України від 28.07.2016 серії АА №004626; експертний висновок комп'ютерно-технічного дослідження за заявою ОСОБА_1 від 13.09.2017 № 14550.

На початку грудня 2017 р. позивач отримав від Київської міської ради витяг з протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції від 17.11.2017 № 20, яким позивачу відмовлено у включенні позивача до списку присяжних Деснянського районного суду м.Києва.

Позивач не погоджуючись із відмовою відповідача, звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року N 1402-VIII (надалі- Закон N 1402-VIII), не включаються до списків присяжних народні депутати України, члени Кабінету Міністрів України, судді, прокурори, працівники правоохоронних органів (органів правопорядку), військовослужбовці, працівники апаратів судів, інші державні службовці, посадові особи органів місцевого самоврядування, адвокати, нотаріуси, члени Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Вищої ради правосуддя.

Вказана норма є імперативною, а відтак, уповноважені органи місцевого самоврядування не можуть включати до списку присяжних місцевого суду осіб, які є адвокатами.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, постійна комісія Київської міської ради з питань дотримання законності правопорядку та запобігання корупції не мала права включати до списку присяжних громадян, які є адвокатами. При цьому обмеження щодо затвердження до списку присяжних осіб-адвокатів встановлене саме для етапу формування самого списку.

Доводи позивача щодо можливості включення до списку присяжних особи-адвоката за умови зупинення ним у майбутньому адвокатських повноважень не знаходять свого відображення у нормах Закону N 1402-VIII.

Слід зауважити, що вказана правова позиція чітко відображена у Витязі з Протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності правопорядку та запобігання корупції № 20 від 17.11.2017, долученому позивачем до матеріалів справи.

Як вбачається з цього ж Витягу, вказана правова позиція була підтримана і заступником начальника Територіального управління в місті Києві Державної судової адміністрації України Чумак H.A. (як представником органу, що вносить подання на затвердження списку присяжних), яка також висловила застереження щодо можливості включення до списку присяжних Деснянського районного суду м.Києва особи-адвоката.

Таким чином, постійна комісія Київської міської ради з питань дотримання законності правопорядку та запобігання корупції чітко роз'яснила позивачу мотиви відмови у включенні його кандидатури до списку присяжних Деснянського районного суду м. Києва.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року N 5076-VI (надалі - Закон N 5076-VI) адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 19 даного Закону, одним із видів адвокатської діяльності є представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону N 5076-VI несумісною з діяльністю адвоката є робота на посадах осіб, зазначених у п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції"".

З набранням чинності Закону України "Про запобігання корупції", зокрема положення ст. 4 Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції"" втратили чинність, однак відповідні зміни до Закону внесено не було.

Разом з тим, згідно з підпунктом "ґ" ч. 1 ст. З Закону України "Про запобігання корупції" суб'єктами, на яких поширюється дія Закону є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема присяжні (під час виконання ними обов'язків у суді).

Приписами ст. 63 Закону N 1402-VIII встановлено, що присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Присяжні виконують обов'язки, встановлені п.п. 1, 2, 4 - 6 ч. 7 ст. 56 цього Закону. Такими обов'язками є, зокрема: справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до правил судочинства; дотримуватися суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів; не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом, у тому числі таємницю нарадчої кімнати і закритого судового засідання; виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції.

Таким чином, системне тлумачення вищезазначених норм свідчить про те, що не лише Закон N 1402-VIII містить обмеження щодо суміщення роботи присяжних і адвокатів, але і законодавство, що регулює правовий статус адвокатури, містить прямі обмеження щодо неможливості суміщення діяльності адвокатської діяльності зі статусом присяжного.

Рішенням Київської міської ради від 02.10.2013 № 31/9619 "Про Положення про порядок формування та затвердження списку присяжних та народних засідателів районних судів міста Києва" (далі- Положення) затверджено Положення про порядок формування та затвердження списку присяжних та народних засідателів районних судів міста Києва.

Згідно з вимогами п. 1.3. та п. 1.4 даного рішення список присяжних районних судів міста Києва затверджується рішенням Київської міської ради один раз на два роки і переглядається в разі необхідності за поданням Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві.

Списки народних засідателів районних судів міста Києва затверджуються рішенням Київської міської ради раз на чотири роки і переглядаються у разі необхідності, але не рідше ніж раз на два роки.

Так, відповідно до статті 64, пункту 37 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи подання Територіального управління в місті Києві Державної судової адміністрації України від 18.11.2016 № 1-3699/16, рішенням Київської міської ради від 16.03.2017 № 3/2225 "Про затвердження списку присяжних Деснянського районного суду міста Києва" затверджено список присяжних Деснянського районного суду міста Києва згідно з додатком до цього рішення.

Крім того, п. 2.2 Положення передбачено, що не підлягають включенню до списку присяжних, народних засідателів районних судів міста Києва громадяни, зокрема, народні депутати України, члени Кабінету Міністрів України, судді, прокурори, працівники органів внутрішніх справ та інших правоохоронних органів, військовослужбовці, працівники апаратів судів, інші державні службовці, адвокати, нотаріуси.

Як вбачається зі змісту п. 3.3 Положення для включення до списку присяжних кандидат у присяжні районного суду міста Києва подає документи, визначені пунктом 3.4 цього Положення, до відповідної районної у місті Києві державної адміністрації або до секретаріату Київської міської ради. Подані до районної у місті Києві державної адміністрації документи передаються до секретаріату Київської міської ради у термін, визначений постійною комісією Київради, до функціональної спрямованості якої належить питання сприяння в роботі судів.

Відповідно до п. 5.4. Положення за результатом розгляду кандидатур та аналізу відповідних документів, постійна комісія Київради, до функціональної спрямованості якої належить питання сприяння в роботі судів, готує проект рішення Київради про затвердження списків присяжних (народних засідателів) районних судів міста Києва, який розглядатиметься Київською міською радою відповідно до вимог Регламенту Київради.

Згідно з п. 5.6. Положення список присяжних (народних засідателів) районних судів міста Києва разом з їхніми контактними даними не пізніше наступного дня з дня підписання відповідного рішення Київради направляється до районних судів міста Києва та Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві.

Виходячи із системного аналізу фактичних обставин справи та норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що рішення органу Київської міської ради - постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції винесене по питанню № 1 порядку денного засідання цієї комісії, яке викладене у протоколі засідання постійної комісії Київської міської ради з питань дотримання законності, правопорядку та запобігання корупції від 17.11.2017 р. № 20 прийнято у спосіб, визначений чинним законодавством, а тому підстави для його скасування у суду відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 цієї статті).

Відповідно до ч. 2 ст. 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінивши наявні в справі докази в їх сукупності та пояснення сторін, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв'язку із відмовою у задоволенні позову відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242- 243, 245-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У позові ОСОБА_1 (02166, АДРЕСА_1) відмовити повністю.

Рішення суду відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.П. Васильченко