Справа № 284/1101/17
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2018-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про закриття провадження у справі)

14 травня 2018 року м. Житомир справа № 284/1101/17

категорія 6.2.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Романченка Є.Ю.,

секретар судового засідання Біляченко Д.О.,

за участю: прокурора - Шевчука М.М.,

представника відповідача - ОСОБА_1,

представник третьої особи - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання Народицької селищної ради Житомирської області про закриття провадження в адміністративній справі за позовом Керівника Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави до Народицької селищної ради Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Фермерське господарство Кавецького про визнання незаконним та скасування рішення,

встановив:

У грудні 2017 року Керівник Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до Народицького районного суду Житомирської області з вказаним позовом, у якому просив визнати незаконним та скасувати рішення Народицької селищної ради Житомирської області 7 скликання від 02.11.2017 № 633 "Про поновлення договору оренди земельної ділянки із ФГ Кавецького загальною площею 328,00 га". В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач указував, що Народицькою селищною радою при прийнятті спірного рішення перевищено надані законодавством повноважень щодо передачі в оренду земельних ділянок зони відчуження та зони безумовного (обов'язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Ухвалою судді районного суду від 09 січня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі № 284/1101/17, вирішено розгляд адміністративної справи здійснювати за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін і проведенням судового засідання.

27 лютого 2018 року, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави, Народицьким районним судом Житомирської області постановлено ухвалу, якою вказану справу передано на розгляд до Житомирського окружного адміністративного суду.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2018 року адміністративну справу № 284/1101/17 прийнято до провадження, призначено відкрите судове засідання у справі на 26.04.18 об 12:00.

26 квітня 2018 р. судовий розгляд справи у зв'язку з неявкою представника відповідача відкладено на 14.05.18.

11 травня 2018 р. Народицькою селищною радою Житомирської області направлено до суду клопотання про закриття провадження в справі, у зв'язку з тим, що рішення від 02 листопада 2017 року № 633 "Про поновлення договору оренди земельної ділянки із ФГ Кавецького загальною площею 328,00 га" виконано, а саме заключено попередній договір оренди землі з ФГ Кавецького, тому в подальшому спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

В судовому засіданні представник відповідача клопотання підтримав і просив задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні щодо заявленого клопотання не заперечував.

Представник третьої особи в судовому засіданні щодо задоволення заявленого клопотання не заперечував.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження в даній справі, з таких підстав.

В силу приписів частин 1, 3 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. До суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Згідно зі ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, коли право звернення до суду для вирішення публічно-правового спору надано такому суб'єкту законом.

Публічно-правовий спір, у розумінні п. 2 ст. 4 КАС України, - це спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Водночас під визначенням "суб'єкт владних повноважень", згідно зі п. 7 ст. 4 КАС України, вживається - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Із наведених норм права слідує, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Ключовим моментом щодо підвідомчості спорів у сфері публічно - правових відносин адміністративним судам є виникнення правовідносин, що мають активний вплив на права і обов'язки фізичних та юридичних осіб - припиняють, змінюють чи породжують правові наслідки для цих осіб. Так як саме у такому випадку реалізується компетенція видавця акта як суб'єкта владних повноважень, уповноваженого управляти поведінкою іншого суб'єкта, а, відповідно, інший суб'єкт зобов'язаний виконувати його вимоги.

ОСОБА_3 Верховного Суду в постанові від 18 квітня 2018 року (справа № 607/10615/15-а) та в постанові від 28 березня 2018 року (справа № 554/1649/16-а) вказала, що не можна вважати публічно-правовим спір між органом державної влади та/або органом місцевого самоврядування (суб'єктом владних повноважень) як суб'єктом публічного права та суб'єктом приватного права - фізичною особою чи юридичною особою, у якому управлінські дії суб'єкта владних повноважень спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав фізичної чи юридичної особи. У такому випадку це спір про право цивільне, хоч у спорі бере участь суб'єкт публічного права, а спірні правовідносини врегульовано нормами цивільного та адміністративного права.

Предметом оскарження у даній справі є прийняте на 18 сесії 7 скликання Народицької селищної ради Житомирської області рішення від 02 листопада 2017 року № 633 "Про поновлення договору оренди земельної ділянки із ФГ Кавецького на земельну ділянку загальною площею 328,00 га". Вказаним рішення вирішено, зокрема:

- поновити попередній договір оренди земельної ділянки з ФГ Кавецького для ведення товарного сільськогосподарського виробництва;

- на період виготовлення проекту із землеустрою та до укладення довгострокового договору оренди земельної ділянки укласти з ФГ Кавецького з 02.11.2017 по 31.09.2018 попередній договір оренди земельної ділянки загальною площею 328,00 га із земель реформованого КСП "Зоря" на території Народицької селищної ради.

Матеріалами справи підтверджено, що 02 листопада 2017 року між Орендодавцем Народицька селищна рада в особі селищного голови та ФГ Кавецького в особі директора укладено попередній договір оренди землі № 258, за умовами якого Орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення (землі запасу селищної ради) на підставі рішення сесії Народицької селищної ради від 02.11.2017 № 633 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Народицької селищної ради, за межами населеного пункту смт. Народичі.

Згідно зі п. 2 попереднього договору оренди землі № 258 від 02.11.17, в оренду передається земельна ділянка сільськогосподарського призначення загальної площею 328,00 га, у тому числі: рілля 328,00 га.

Договір зареєстрований Народицькою селищною радою, про що у реєстрі земель внесено запис від 02.11.17 № 258.

02 листопада 2017 року до договору представниками сторін підписано акт прийому передачі земельної ділянки.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що рішення відповідача від 02.11.17 № 633 має ознаки ненормативного акта та вичерпало свою дію після його реалізації.

Суд ураховує, що скасування такого акта (актів) не породжує наслідків для власника чи орендаря земельної ділянки, оскільки за результатами реалізації рішення у юридичної особи виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватноправовий характер.

У такому випадку позовна вимога про визнання рішення незаконним може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за статтею 16 Цивільного кодексу України та пред'являтися до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою пред'явлення такої позовної вимоги є оспорювання цивільного речового права особи (наприклад, права користування земельною ділянкою), що виникло в результаті та після реалізації рішення суб'єкта владних повноважень.

Також суд відмічає, що в силу приписів статті 5 Земельного кодексу України одним із принципів земельного законодавства є забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави.

Відповідно до положень частини першої статті 12 Земельного кодексу України, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема: розпорядження землями територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Згідно зі ч. 1 ст. 124 Земельного кодексу України, передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Це положення узгоджується з вимогами частини другої статті 16 Закону України «Про оренду землі» від 06 жовтня 1998 року № 161-XIV, якими передбачено, що укладення договору оренди земельної ділянки із земель державної або комунальної власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування - орендодавця, прийнятого у порядку, передбаченому Земельним кодексом України, або за результатами аукціону.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 33 Закону України «Про оренду землі» від 06 жовтня 1998 року № 161-XIV, по закінченню строку, на який було укладено договір оренди землі, орендар, який належно виконував обов'язки за умовами договору, має переважне право перед іншими особами на укладення договору оренди землі на новий строк (поновлення договору оренди землі). У разі якщо орендар продовжує користуватися земельною ділянкою після закінчення строку договору оренди і за відсутності протягом одного місяця після закінчення строку договору листа-повідомлення орендодавця про заперечення у поновленні договору оренди землі такий договір вважається поновленим на той самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені договором. У цьому випадку укладання додаткової угоди про поновлення договору оренди землі здійснюється із: власником земельної ділянки (щодо земель приватної власності); уповноваженим керівником органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування без прийняття рішення органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування про поновлення договору оренди землі (щодо земель державної або комунальної власності). Керівник органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який уповноважений підписувати додаткову угоду до договору оренди землі щодо земельної ділянки державної або комунальної власності, визначається рішенням цього органу.

Зміст наведених правових норм свідчить на користь висновку, що з моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування договору оренди землі (поновлення попереднього договору оренди) припиняються адміністративні відносини між цими суб'єктами та в подальшому виникають договірні відносини, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору. Такі ознаки притаманні цивільним правовідносинам (які з урахуванням суб'єктного складу можуть бути предметом судового розгляду у відповідному суді загальної юрисдикції або господарському суді), а не адміністративним.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах ОСОБА_3 Верховного Суду від 04 квітня 2018 р. у справах № 465/7909/15-а та № 539/1957/16-а.

Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку, що цей спір не належить до юрисдикції адміністративних судів.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, провадження в даній справі необхідно закрити.

На виконання вимог статті 239 КАС України, суд роз'яснює позивачу, що подальше оспорювання правомірності набуття юридичною особою права користування спірної земельної ділянки має вирішуватися у порядку господарської юрисдикції.

Керуючись статтями 19, 72, 80, 90, 238, 239, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Клопотання Народицької селищної ради Житомирської області задовольнити.

Закрити провадження в адміністративній справі за позовом Керівника Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави до Народицької селищної ради Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Фермерське господарство Кавецького про визнання незаконним та скасування рішення.

Роз'яснити позивачу, що спір має вирішуватися у порядку господарської юрисдикції.

Повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом пятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Є.Ю. Романченко

Повний текст ухвали складено: 21 травня 2018 р.