Справа № 826/16778/16
Суддя: Горяйнов А.М.
Дата ухвалення: 2018-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

18 червня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Горяйнова А.М. та суддів Кузьмишиної О.М., Файдюка В.В., перевіривши апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» Славкіної Марини Анатоліївни про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

Офіс великих платників податків ДФС 16 лютого 2018 року подав апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року.

Ухвалою суду від 03 березня 2018 року апеляційну скаргу відповідача було залишено без руху у зв'язку з відсутністю документа про сплату судового збору та надано скаржнику строк для усунення недоліків - 5 днів з моменту отримання відповідної ухвали.

На виконання вимог ухвали суду від 03 березня 2018 року скаржник 19 березня 2018 року подав клопотання про відстрочення сплати судового збору. Ухвалами суду від 22 березня 2018 року у задоволенні вказаного клопотання було відмовлено та повернуто апеляційну скаргу.

Офіс великих платників податків ДФС 24 квітня 2018 року повторно подав апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року разом із заявою про поновлення строку апеляційного оскарження та документом про сплату судового збору.

Заява про поновлення строку апеляційного оскарження була обґрунтована тим, що Офіс великих платників податків ДФС є бюджетною установою. Скаржник зазначав, що був позбавлений можливості сплати судовий збір у зв'язку із зупинення операцій по рахунках. Також податковий орган вказував на те, що за першої можливості сплатив судовий збір та реалізував своє право на повторне звернення з апеляційної скаргою.

Ухвалою суду від 05 травня 2018 року апеляційна скарга була залишена без руху з тих підстав, що причини пропуску строку апеляційного оскарження, на які посилався відповідач, визнані неповажними.

Зазначена ухвала обґрунтована тим, що копія ухвали про повернення апеляційної скарги надійшла відповідачу 29 березня 2018 року, а платіжне доручення про сплату судового збору було оплачене 18 квітня 2018 року, проте апеляційна скарга повторно направлена до суду лише 24 квітня 2018 року. У зв'язку з цим суд не погодився із доводами відповідача про те, що повторна апеляційна скарга подана без зайвих зволікань.

Також в ухвалі від 05 травня 2018 року було зазначено, що приєднані до матеріалів справи копії листів органів Державної казначейської служби України не підтверджують наявність перешкод для сплати судового збору протягом усього періоду, який розпочався з дати отримання відповідачем копії оскаржуваного рішення - 29 січня 2018 року по дату оплати платіжного доручення - 18 квітня 2018 року. Крім того, відповідач не надав доказів, що в межах строку на апеляційне оскарження чи строку, встановленого судом для усунення недоліків апеляційної скарги, звертався до Управління ДКС України у Печерському районі м. Києва з платіжними дорученнями щодо сплати судового збору, у проведенні яких було відмовлено з посиланням на зупинення операцій по рахунках.

На виконання вимог ухвали суду від 05 травня 2018 року відповідач повторно звернувся до суду із заявою про поновлення строку апеляційного оскарження з аналогічних підстав. До вказаної заяви відповідач додав копії листів Управління ДКС України у Печерському районі м. Києва за період з 23 березня по 12 квітня 2018 року.

Додатково до підстав для відмови у визнанні причин пропуску строку апеляційного оскарження поважними, що викладені в ухвалі від 05 травня 2018 року, колегія суддів вважає необхідним зазначити, що з 16 березня 2018 року набули чинності зміни до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - Порядок), відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору.

Так, у відповідності до п. 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, починаючи із 16 березня 2018 року Офіс великих платників податків ДФС мав можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках відповідно до листів Управління ДКС України у Печерському районі м. Києва.

Також заява відповідача від 21 травня 2018 року містить нові доводи, які полягають у тому що фінансування витрат на сплату судового збору було обмеженим та не давало змогу своєчасно сплатити судовий збір. Офіс великих платників податків ДФС надав копії листів до Державної фіскальної служби України від 31 січня, 22 лютого, 26 березня 2018 року про виділення додаткових коштів для сплати судового збору.

Надаючи оцінку зазначеним доводам податкового органу, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19 квітня 2018 року у справі № 815/3029/17 щодо умов, за яких причини пропуску строку апеляційного оскарження можуть вважатися поважними. У вказаній постанові зазначено, що належними доказами поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження, є докази, які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій податкового органу, спрямованих на отримання достатнього для сплати судового збору фінансування з Державного бюджету України, які б свідчили, що податковий орган дійсно бажає реалізувати своє право на касаційне оскарження у даній справі у найкоротші строки. Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дослідивши копії листів від 22 лютого, 26 березня 2018 року, на які посилається Офіс великих платників податків ДФС, колегія суддів встановила, що вони містять вимогу про виділення додаткових коштів у зв'язку із спливом строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень у справах за позовом ПАТ «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» та ТОВ «Стейт Оіл».

Доказів звернення до Державної фіскальної служби України із запитом про виділення додаткових коштів для сплати судового збору у даній справі - відповідач не надав.

Крім того, як раніше зазначалося, відповідач не надав доказів звернення до органів Управління ДКС України у Печерському районі м. Києва з платіжними дорученнями щодо сплати судового збору, у проведенні яких було відмовлено. Фактично відповідач вперше підготував платіжне доручення про сплату судового збору лише 29 березня 2018 року (платіжне доручення № 866 від 29 березня 2018 року), тобто більше ніж через місяць після звернення до суду з апеляційною скаргою вперше.

Сам по собі лист від 31 січня 2018 року про збільшення фінансування витрат для сплати судового збору на 2018 рік до 750000000 грн. 00 коп. не є належним доказом вжиття вичерпних дій, спрямованих на отримання коштів для сплати судового збору.

Колегія суддів вважає, що визначальним при вирішенні заяви про поновлення строку апеляційного оскарження є те, що після виконання платіжного доручення № 866 від 29 березня 2018 року про сплату судового збору за подачу апеляційної скарги у даній справі (18 квітня 2018 року), Офіс великих платників податків ДФС не вжив невідкладних заходів щодо звернення до суду із повторною апеляційною скаргу. Дану апеляційну скаргу було направлено до суду 24 квітня 2018 року - через шість днів після сплати судового збору.

Наведені обставини у своїй сукупності вказують на те, що причини пропуску строку апеляційного оскарження, на які посилається відповідач - є неповажними.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на те, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження визнані неповажними, колегія суддів вважає необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків ДФС.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121, 299, 325, 328 КАС України, колегія суддів -

УХВАЛИЛА:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» Славкіної Марини Анатоліївни про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді О.М. Кузьмишина

В.В. Файдюк