Справа № 686/6795/18
Суддя: Мороз В. О.
Дата ухвалення: 2018-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 686/6795/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2018 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючої судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в залі суду у м. Хмельницькому справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

встановив :

02.04.2018 р. позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 75 від 23.03.2018 року у справі про адміністративне правопорушення, згідно якої його притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст.96 КУпАП, провадження у справі закрити.

Свої вимоги мотивує тим, що про проведення перевірки та складання акту № 156 та протоколу від 15.03.2018 р. він повідомлений не був. Під час перевірки присутній не був. Незважаючи на це, інспектором зазначено, що він був присутній. А тому він був позбавлений можливості користуватися своїми процесуальними правами. Також, він і не був повідомлений про слухання справи. Так, про розгляд справи він дізнався лише 27.03.2018 р., а постанова була винесена 23.03.2018 р., що також позбавило його можливості користуватися своїми процесуальними правами. А тому позов просить задовольнити.

24 квітня 2018 року відповідач направив суду відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позову, мотивуючи тим, що нормативними актами не передбачено повідомлення субєктів містобудування про проведення позапланової перевірки. За наслідками позапланової перевірки складено акт від 15.03.2018 р., протокол від 15.03.2018 р. про адміністративне правопорушення, згідно яких встановлено, що позивачем наведено недостовірні дані у поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт в частині зазначення проектної документації, яка не відповідає ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Такі документи направлено ОСОБА_1 А 23.03.2018 р. Управлінням винесено постанову від 23.03.2018 р. № 75, яку теж направлено ОСОБА_1 При цьому, проведення позапланової перевірки було здійснено за участю ОСОБА_1, що вбачається із фотоматеріалів здійснених на будівництві.

Позивач в судове засідання не зявився, направив суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності, позов просить задовольнити.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не зявився.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з частиною 1,2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Так судом встановлено, що 14.02.2018 р. позивачем до Управління ДАБІ у Хмельницькій області направлено повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до обєктів із незначними наслідками (СС1).

Перевірка здійснювалася на підставі направлення від 26.02.2018 р., строк направлення з 01.03.2018 р. до 15.03.2018 р.

15.03.2018 р. інспектором, на підставі акту, складено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.5 ст. 96 КУпАП про те, що під час проведення позапланової перевірки на обєкті з реконструкції квартири № 2 під магазин змішаної торгівлі та офіс з влаштування окремого входу по вул. Подільській, 75 в м. Хмельницькому, виявлено що у замовника будівництва відсутні розділи до проектної документації, передбачені розділом № 8 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», таким чином замовником будівництва гр. ОСОБА_1 до пункту «проектна документація розроблена» повідомлення про початок виконання будівельних робіт подано недостовірні дані, чим порушено ч.8 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підпису.

В цей же день, 15.03.2018 року Управлінням Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області, за результатами проведеної позапланової перевірки, ОСОБА_1 направлено акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 156 від 15.03.2018 року, припис про усунення порушень, протокол про адміністративне правопорушення від 15.03.2018 р., а також повідомлення про те, що розгляд справи відбудеться 23.03.2018 р.

Однак, відомостей про те, що ОСОБА_1 завчасно був повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять, відповідачем таких відомостей суду не надано.

Також 15.03.2018 р. інспектором складено припис про усунення порушень до 15.04.2018 р.

А постановою від 23.03.2018 р. позивача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

При розгляді справи ОСОБА_1 був відсутній.

Дана постанова ОСОБА_1 була направлена 26.03.2018 р.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, повязані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - пятої), частини перша та друга статті 188-42).

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 2 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553 (далі Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Згідно з ст. 268 КУпАП України, справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Проте, в порушення вищевказаної правової норми, а також п. 18 Порядку № 553, позивач не був присутній ні під час проведення перевірки, ні під час складання акту, припису, протоколу та постанови про адміністративне правопорушення, про що свідчать відсутність його підписів у вищевказаних документах. Відповідачем таких доказів суду не надано. Також позивач не був повідомлений про розгляд справи, відповідачем таких доказів суду не надано, а додана фотокартка не свідчить присутність позивача під час перевірки, оскільки з такої не можливо встановити ні місця, ні дати, ні часу, а також зображеної особи.

Щодо самого порушення містобудівної діяльності, встановленого управлінням під час перевірки слід зазначити наступне.

Відповідно до частини 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до положень ч.1 ст.251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами ; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Так, 15.03.2018 р. інспектором, на підставі акту, складено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.5 ст. 96 КУпАП про те, що під час проведення позапланової перевірки на обєкті з реконструкції квартири № 2 під магазин змішаної торгівлі та офіс з влаштування окремого входу по вул. Подільській, 75 в м. Хмельницькому, виявлено що у замовника будівництва відсутні розділи до проектної документації, передбачені розділом № 8 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», таким чином замовником будівництва гр. ОСОБА_1 до пункту «проектна документація розроблена» повідомлення про початок виконання будівельних робіт подано недостовірні дані, чим порушено ч.8 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Проте, а ні протокол про адміністративне правопорушення, ні постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не містить викладення обставин яка саме недостовірна інформація вказана у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, з посиланням на докази.

До того ж не зрозуміло, яким чином відсутність розділу в проектній документації свідчить про повідомлення недостовірних відомостей.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів. Відповідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Із наявних у суду матеріалів, не вбачається сукупності доказів, передбачених ст. 251 КУпАП України, які б свідчили про вчинення позивачем інкримінованого правопорушення.

Таким, чином позов є обґрунтований та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2 -14, 72-77, 122, 241-255, 286, 295 КАС України, суд, -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 75 від 23.03.2018 року у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 5 ст.96 КУпАП, провадження у справі закрити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обовязки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України протягом десяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький міськрайонний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текс рішення виготовлено 31.05.2018 р.

Суддя