Справа № 817/1624/18
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2018-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
14 червня 2018 року м. Рівне №817/1624/18
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Друзенко Н.В., після одержання позовної заяви:
до Державного реєстратора прав на нерухоме майно КП "Реєстраційний офіс" ОСОБА_2
провизнання рішення протиправним, зобов'язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В :
13.06.2018 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державного реєстратора прав на нерухоме майно КП "Реєстраційний офіс" ОСОБА_2 про визнання рішення протиправним, зобов'язання вчинення певних дій.
Проте, позовна заява не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України .
Так, відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011.
Відповідно до частини першої статті 4 цього Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2018 становить 1762,00 грн.
Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного суду: позову немайнового характеру який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Отже, позивачу за подання до суду позовної заяви належало сплатити судовий збір у розмірі 704,80 грн., проте даної вимоги позивачем не додержано.
Разом з тим, в позовній заяві позивач зазначив клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке не жодним чином не обгрунтоване.
Відповідно до частини першої статті8 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.
Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відтак, підставою для відстрочення сплати судового збору до закінчення судового розгляду у цій справі в суді першої інстанції, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.
При цьому, клопотання про відстрочення сплати судового збору може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Оскільки подане позивачем клопотання жодним чином не обгрунтоване та до нього не долучено жодних доказів, суд дійшов висновку, що клопотання позивача не містить достатніх документально підтверджених відомостей про майновий стан позивача та не підтверджує неспроможності сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.
Статтею 129 Конституції України однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору у цій справі в суді першої інстанції з неналежних підстав або з підстав, що не підтвердженні відповідними доказами, поставить позивача у привілейоване становище перед іншими учасниками судового процесу, що, на переконання суду, з урахуванням приписів статті 129 Конституції України, є неприпустимим.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до закінчення судового розгляду у цій справі в суді першої інстанції.
Відповідно до частин першої, другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Друзенко Н.В.