Справа № 826/1769/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2018-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

14 червня 2018 року справа №826/1769/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Яцюти М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1.)
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області (далі по тексту - відповідач, КДКА Донецької області)
третя особаОСОБА_2 (далі по тексту - третя особа, ОСОБА_2.)
про1) визнання дій дисциплінарної палати КДКА Донецької області при прийнятті рішення від 22 грудня 2016 року відносно адвоката ОСОБА_1 неправомірними; 2) скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Донецької області від 22 грудня 2016 року про відмову порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_2, який має свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю НОМЕР_2, що видано 29 вересня 2004 року Донецькою обласною КДКА; 3) зобов'язання дисциплінарної палати КДКА Донецької області відкрити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво НОМЕР_3, видане 29 вересня 2004 року Донецькою обласною КДКА).
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки, на його думку, відповідачем упереджено прийнято незаконне рішення про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно третьої особи, зазначаючи при цьому, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, проведена поверхнево.

Відповідач в своїх письмових пояснення зазначив, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, заначивши, що звертаючись із скаргою до відповідача представник позивача обрав неналежний спосіб оскарження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/1769/17, залучено до участі у справі ОСОБА_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 27 листопада 2017 року представник позивача позовні вимоги підтримав, третя особа проти позову заперечила, відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у зв'язку з чим, на підставі частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 27 жовтня 2016 року представником ОСОБА_3 в інтересах адвоката ОСОБА_1 на адресу дисциплінарної палати КДКА Донецької області подано скаргу стосовно неправомірної поведінки заступника Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури - адвоката ОСОБА_2, а саме, порушення адвокатом ОСОБА_2 імперативних приписів Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, перевищив свої повноваження, допустив системні порушення процедури розгляду скарг представника позивача та власне позивача, що, на думку, представника адвоката ОСОБА_1 свідчить про порушення адвокатом ОСОБА_2 адвокатської присяги та Правил адвокатської етики; просила відкрити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 та притягнути адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Донецької області від 22 грудня 2012 року за результатами розгляду матеріалів перевірки за вищевказаною скаргою, вирішено відмовити в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 у зв'язку з відсутністю підстав для порушення дисциплінарної справи.

Правові засади організації та діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до статті 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно частин першої, другої статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Згідно частини першої статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно частини першої статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів утворюється кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Згідно пункту 4 частини п'ятої статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Відповідно до статті 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно частини першої статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Відповідно до абзаців першого, другого, п'ятого частини другої статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Судом встановлено, що під час проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок членом дисциплінарної палати КДКА Донецької області Гавриш І.І. направлено на електронну адресу третьої особи звернення щодо отримання письмового пояснення по суті порушеного питання, разом із копіє скарги для ознайомлення.

Поряд з цим, судом встановлено, що відповідачем надано письмові пояснення третьої особи, які містяться в матеріалах справи, стосовно скарги представника позивача на нього як адвоката; та копія довідки, складеної за результатами перевірки відомостей щодо викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції стосовно наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідачем здійснено всіх необхідних дії щодо проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі, відповідно до вимог, передбачених статтями 37, 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", що, в свою чергу, спростовує твердження позивача щодо того, що перевірка відомостей, викладених у скарзі, проведена поверхнево та є незаконною.

Доказів на спростування зазначеного матеріали справи не містять та позивачем суду не надано.

Відповідно до частини третьої статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно статті 39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Дійсно, згідно наявної в матеріалах справи інформації з Єдиного Реєстру Адвокатів України ОСОБА_2 є адвокатом (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю НОМЕР_3, видане Донецькою КДКА від 29 вересня 2004 року).

Однак, з аналізу змісту наявної в матеріалах справи скарги представника позивача від 27 жовтня 2016 року до дисциплінарної палати КДКА Донецької області на дії третьої особи, вбачається, що підставою для звернення представника позивача із зазначеною скаргою стали протиправні дії третьої особи, а саме, повернення за підписом третьої особи, як заступника Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі по тексту - ВКДКА), скарг позивача та його представників на рішення, дії та бездіяльність КДКА Київської області.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що в межах спірних правовідносин між позивачем та третьої особою не виникало відносин в сфері адвокатської діяльності, а третьої особою, як адвокатом, не вчинялось жодних дій по відношенню до позивача.

Поряд з чим суд зазначає, що повноваження третьої особи, як посадової особи ВКДКА, підтверджуються наявною в матеріалах справи копією наказу ВКДКА про розподіл обов'язків заступників Голови ВКДКА від 17 березня 2016 року, відповідно до пункту 2 якого третій особі як заступнику Голови ВКДКА доручено опрацювання та розгляд заяв, скарг, листів, звернень, запитів та інших документів, які надходять на адресу ВКДКА та надавати відповіді на них, що в свою чергу, спростовує твердження позивача про незаконність дій третьої особи щодо надання відповіді по суті звернень позивача та його представників.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 7 статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Враховуючи те, що позовних вимог стосовно оскарження рішень, дій або бездіяльності третьої особи як посадової особи Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури позивачем не заявлялось, суд приходить до висновку, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав та законних інтересів.

Разом з цим, суду не бере до уваги твердження позивача щодо порушення третьою особою присяги адвоката та Правил адвокатської етики, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 7 Положення №120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

При цьому, суд зазначає, що будь-яких доказів на підтвердження того, що третьою особою допущено порушення присяги адвоката та Правил адвокатської етики, матеріали справи не містять та позивачем суду не надано.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що в діях третьої особи відсутні ознаки дисциплінарного проступку адвоката, що свідчить про відсутність правових підстав для порушення дисциплінарної справи, у зв'язку з чим, суд вважає, що дії дисциплінарної палати КДКА Донецької області щодо відмови у порушенні дисциплінарної справи відносно третьої особи є правомірними.

Разом з цим, суд не надає оцінки доказам на підтвердження факту порушення третьою особою процедури розгляду скарг позивача та його представників, оскільки останнє не є предметом позову.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем доведено правомірність прийняття рішення про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 у відповідності до вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного налізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов адвоката ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (АДРЕСА_1; реєстрацій номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) відмовити в повному обсязі.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.А. Кузьменко