Справа № 810/2834/18
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2018-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 червня 2018 року м. Київ 810/2834/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Головного управління ДФС у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДФС у м. Києві з позовом до ОСОБА_1, в якому просить стягнути податковий борг у розмірі 59878,96 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Зясовуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною третьою статті 55 КАС, юридична особа, субєкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 59 КАС, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Частиною шостою статті 59 КАС передбачено, що оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 59 КАС, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідності заяви, скарги, клопотання.

Отже, сторона у справі має право на звернення до суду із позовною заявою через представника лише на підставі документу, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

Із змісту позовної заяви суд встановив, що позовну заяву від імені Головного управління ДФС у м. Києві підписав представник за довіреністю ОСОБА_2 і на підтвердження таких повноважень додано ксерокопію довіреності, яка нею ж засвідчена.

Положеннями частини третьої статті 59 КАС встановлено, що довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Суд встановив, що до матеріалів позовної заяви доданий не оригінал, а ксерокопія довіреності від №102/26-15-10-06, яка видана заступником начальника Головного управління ДФС у м. Києві В.С. ОСОБА_3 на представництво ОСОБА_2 інтересів Головного управління ДФС у м. Києві без права передоручення із строком дії на один рік. Разом з тим, ксерокопія вказаної довіреності ОСОБА_3 як заступником начальника Головного управління ДФС у м. Києві не засвідчена.

Таким чином, додана до позовної заяви ксерокопія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження ОСОБА_2 в розумінні статей 55, 59 КАС, отже, ОСОБА_2 є неналежним представником у справі.

Аналогічна права позиція зазначена Верховним Судом в ухвалах від 05.01.2018 у справі К/9901/5655/17 819/492/17, від 05.01.2018 у справі К/9901/224/18 804/2619/17, від 05.01.2018 у справі К/9901/4159/17826/6708/15, від 05.02.2018 у справі К/9901/90/18 818/1031/17, Київським апеляційним адміністративним судом в ухвалі від 05.04.2018 у справі 712/12961/17.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, виготовленого на запит суду, особами, які мають право вчиняти дії від імені Головного управління ДФС у м. Києві без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи, є ОСОБА_4 керівник, та ОСОБА_3 надано право підпису бухгалтерської, фінансової, бюджетної та статистичної звітності підписант.

Суд зазначає, що положеннями пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Ураховуючи зазначене, суд вважає, що позовну заяву належить повернути позивачу з усіма доданими до неї документами, оскільки вона підписана особою, яка не має права її підписувати.

При цьому, суд зазначає, що частиною восьмою статті 169 КАС визначено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАС, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Головного управління ДФС у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Басай О.В.