Справа № 522/19557/17
Суддя: Шенцева О. П.
Дата ухвалення: 2018-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження: 2-а/522/825/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2018 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Соболевій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи, суд, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі по тексту -УДАБК Одеської міської ради)про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,яким просить суд скасувати постанову від 06.09.2017 року № 427/17 по справі про адміністративне правопорушення , винесену заступником начальника Управління начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_2.

Справу про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка вказує, що вона є співвласником обєкту нерухомості - квартири, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1, що вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 03.10.1997 року, виданого управлінням житлово-комунального господарства міськвиконкому ОМР народних депутатів згідно із розпорядженням від 03.10.1997 року № 101747, зареєстровано та записано до реєстраційної книги за № 8-8029, зареєстрованого Одеському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрацій обєктів нерухомості 03.11.1997 року, в реєстрову книгу № 28пр, на стор. 8, під реєстровим № 567, свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.02.2016 року , виданого державним нотаріусом Шостої Одеської державної нотаріальної контори Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за № 7-110 ( копії додаються), а також з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна.

23.08.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР ОСОБА_4 стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 23.08.2017 року про те, що за результатами позапланової перевірки , проведеної на проведенні будівельних робіт за адресою АДРЕСА_2, виявлені обставини та вказано, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Позивачка вважає, що вказана постанова є незаконною, грубо порушує її права, право її власності та вимоги діючого законодавства, у звязку з чим вона звернулася до суду за захистом порушених прав.

Позивачка та її представник в судове засідання не зявились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду відзив на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав:

Судом встановлено, є співвласником обєкту нерухомості - квартири, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1, що вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 03.10.1997 року, виданого управлінням житлово-комунального господарства міськвиконкому ОМР народних депутатів згідно із розпорядженням від 03.10.1997 року № 101747, зареєстровано та записано до реєстраційної книги за № 8-8029, зареєстрованого Одеському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрацій обєктів нерухомості 03.11.1997 року, в реєстрову книгу № 28пр, на стор. 8, під реєстровим № 567, свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.02.2016 року , виданого державним нотаріусом Шостої Одеської державної нотаріальної контори Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за № 7-110 ( копії додаються), а також з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна.

23.08.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР ОСОБА_4 стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 23.08.2017 року про те, що за результатами позапланової перевірки , проведеної на проведенні будівельних робіт за адресою АДРЕСА_2, виявлені обставини та вказано, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Позивачка вважає, що вказана постанова є незаконною, грубо порушує її права, право її власності та вимоги діючого законодавства, у звязку з чим вона звернулася до суду за захистом порушених прав.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради , відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»( далі Закон № 3038) та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 ( далі Порядок 553) , на підставі наказу начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР № 01-13/251 ДАБК від 29.06.2017 року та звернення фізичної особи № 01-8/117 вх від 16.06.2017 року , проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті будівництва за адресою АДРЕСА_2.

Згідно із направленням для проведення позапланової перевірки від 07.08.2018 року № 000808, строк проведення вказаної перевірки становить з 11.08.2017 року до 23.08.2017 року.

За результатами перевірки , яка була здійснена Управлінням складено акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 000808 в якому зазначено наступне.

Згідно з наявними та представленими документами, встановлено наступне. Департаментом державної архітектурної будівельної інспекції в Одеській області за результатами позапланової перевірки проведеної на даному обєкті, замовнику будівництва ОСОБА_1 було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та приведення обєкта до первинного стану від 29.01.2016 року та обовязковою умовою повідомити про це Департамент державної архітектурної будівельної інспекції в Одеській області в термін до 29.02.2016 року.

Згідно з п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року ( далі Порядок 553), субєкт містобудування , щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобовязаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та надавати документи, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Перевіркою встановлено, що Позивачем не виконано вимоги вищевказаного припису (добудована господарська будівля не знесена та не зареєстрована у встановленому Законом порядку) та Департамент державної архітектурної будівельної інспекції в Одеській області до 29.02.2016 року як того вимагає припис про усунення порушень не повідомлено. Цим самим ОСОБА_1 порушено вимоги абз. 4 п. 14 Порядку 553.

Також 23.08.2017 року був складений Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивач відмовлявся від отримання матеріалів перевірки про, що є відповідний запис.

У разі відмови субєкта містобудування , щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль , від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Враховуючи вищевикладене матеріали перевірки надіслали позивачці, а саме Акт та Протокол позивачу рекомендованим листом , що підтверджується самим позивачем у позові та отримані нею 04.09.2017 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням.

В протоколі було повідомлено про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, то відповідно позивачка знала про цю дату, а саме 06.09.2017 р. і могла скористатись своїм правом передбаченим п. 13 Порядку 553 та подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Позивачка не зявилась на розгляд справи 06.09.2017 року.

06.09.2017 року була винесена Постанова № 427/17 по справі про адміністративне правопорушення та ОСОБА_1 була визнана винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Постанова № 427/17 по справі про адміністративне правопорушення винесена на підставі та за результатами всебічного, повного і обєктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю постанова є законною та обґрунтованою.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно до ч. 1ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Крім того, викладена в Постанові ВСУ №21-433а13 від 04 березня 2014 року правова позиція встановлює: «Конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає суду підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність , чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі про матеріалів адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на викладене суд приходить до висновків про те, що оскаржувана Постанова №427/17 від 06.09.2017 року є законною, оскільки при її винесенні відповідачем було досліджено документи, на підставі яких позивачка є власником об'єкту, з'ясовано обставини справи, суть правопорушення.

За таких підстав суд приходить до висновків про наявність події і складу адміністративного правопорушення щодо ОСОБА_1

При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до вимог ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

З вищевикладеного аналізу нормативно-правових актів вбачається, що результати проведення перевірки мають бути доведеними до відома суб'єкта містобудування, про дату, час і місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності, суб'єкт містобудування має бути належним чином повідомлений, прийняте рішення має бути доведеним до відома суб'єкта містобудування з роз'ясненням строків та порядку його оскарження.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити, що УДАБК Одеської міської ради були дотримані вимоги чинного законодавства.

Згідно із ч. 2ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких вищенаведених підстав можна зробити висновок, що суб'єктом владних повноважень було дотримано принципів правомірної адміністративної поведінки.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надані до суду належні докази та спростовано твердження позивачки.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Частиною 3 ст. 286КАС України встановлено , що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.3ст.242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9,38,188-42,247,254,256,268,277,279,280,283,285 КУпАП, ст.ст.2,5,7,9,72-77,90,241-244,246,268,271, 286, п. 10 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи -відмовити.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя

04.06.2018