Справа № 766/8147/18
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2018-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 червня 2018 р.

м. Херсон

Справа № 766/8147/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроінвестрейд", Товариства з обмеженою відповідальністю "Новабудова" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання нечинним та скасування наказу суб'єкта владних повноважень,

встановила:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпроінвестрейд" (далі - ТОВ "Дніпроінвестрейд", позивач-1) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Новабудова" (далі - ТОВ "Новабудова", позивач-2) звернулися до Херсонського міського суду Херсонської області з вказаним адміністративним позовом, у якому просять визнати протиправним та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.08.20017 року №44/792/01-22, прийнятою начальником Управління з питання архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської Ради, згідно з якою ТОВ "Новабудова" за порушення вимог абз. 1 п. 3 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" накладено штраф у розмірі 623 080 грн. і наказ начальника Управління з питань архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №90 від 13.04.2017 року "Про проведення позапланової перевірки на об'єкті "Реконструкція нежитлових приміщень інженерного корпусу літ. "Г" по вул. Тираспільська, 1 в м. Херсоні.

Ухвалою цього ж суду від 07.05.2018 року вказана справа була передана до Херсонського окружного адміністративного суду для розгляду по суті.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

З наведеного вище вбачається, що звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав.

Зі змісту позовних вимог встановлено, що позивач просить захистити порушені права шляхом визнання протиправним та скасування постанови відповідача про накладення штрафу у сумі 623 080 грн. та наказу відповідача про проведення перевірки.

Тобто, позивач, звернувшись до суду з даним позовом фактично вбачає порушення своїх прав протиправними діями відповідача.

Стосовно заявлених позовних вимог та вимог процесуального законодавства при зверненні до суду слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем адміністративного позову немайнового характеру судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подачу адміністративного позову майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 р." установлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2018 року – 1762 гривень.

Таким чином, враховуючи, що позивачем подано позов з однією вимогою майнового характеру (скасувати постанову про накладення штрафу на суму 623 080,00 грн.) та однією вимогою немайнового характеру (скасувати наказ про призначення перевірки) - судовий збір становить 11 108,20 грн. (з розрахунку: ціна позову 623 080,00 грн. * 1,5 % +1762 грн. = 11108,20 грн.)

Дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи судом встановлено, що позивачем додано квитанція про сплату судового збору 2P0411 від 04.05.2018 року на суму 1762,00 грн.

Згідно ст. 9 Закону, що частково кореспондується з ч.10 ст. 169 КАС України, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Пунктом 3 ч.1 ст. 171 КАС України також передбачено, що суд при відкритті провадження у справі має з'ясувати чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, якими, зокрема, встановлено й обов'язковість сплати позивачем судового збору в порядку та розмірі встановленим Законом.

З аналізу викладеного, суд вбачає передбачений законодавцем обов'язок стосовно здійснення судом перевірки не тільки суми сплаченого судового збору, але й сплати його за місцем розгляду справи.

Оглянувши додані позивачем квитанції, судом встановлено, що зазначені в них реквізити не відповідають реквізитам Херсонського окружного адміністративного суду. Шляхом порівняння вказаних в квитанціях даних з реквізитами, що опубліковані на офіційному сайті судової влади України (https://ksm.ks.court.gov.ua/sud2125/gromadyanam/tax/) з'ясовано, що фактично, позивачем сплачено кошти за реквізитами іншого суду - Херсонського міського суду Херсонської області, про що свідчить співпадіння даних отримувача коштів, коду отримувача, банку отримувача, коду банку отримувача, рахунку отримувача.

Таким чином, з зазначеного вбачається, що долучена позивачем квитанція свідчить про сплату ним судового збору у сумі 1762,00 грн. не за місцем розгляду справи - до Херсонського окружного адміністративного суду, а до Херсонського міського суду Херсонської області.

Більш того, суд, навіть, позбавлений можливості перевірити факт зарахування сплачених позивачем коштів до спеціального фонду Державного бюджету України, через відсутність у суду доступу до рахунків Херсонського міського суду Херсонської області.

Підсумовуючи викладене, суд констатує, що позивачем не виконано вимог ч.3 ст. 161 КАС України. Тому, сплаті до Херсонського окружного адміністративного суду підлягає судовий збір у сумі 11 108,20 грн.

Також, приписами п.2 ч.5 ст.160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Натомість, позивачами в порушення, зазначених приписів, в позовній заяві не вказані власні адреси електронної пошти.

Частинами 1, 4 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем в порушення вказаних вимог до позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Також, п.п. 4-9 ч. 5 ст. 160 КАС України наведений перелік вимог до позовної заяви, зокрема в ній має бути: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Окрім зазначеного, ст. 5 КАС України вказано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з наведеного, до суду може бути оскаржене рішення, дія чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а судовому захисту підлягає порушене право позивача.

Згідно пункту 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Аналізуючи вказані норми законодавства суд зазначає, що позивачем - 1, при зверненні до суду, не обґрунтовано у чому саме полягає порушення його права та законних інтересів у зв'язку з прийняттям оскарженої постанови №44/792/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.08.2017 року, не надано до суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження вказаних обставин.

Натомість, як вбачається з наявної в матеріалах справи копії оскарженої постанови та копії акту, складеного за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №2-97, позивачі оскаржують рішення суб'єкта владних повноважень, яке приймалося у відношенні лише до одного з позивачів - ТОВ "Новабудова". Інший позивач - ТОВ "Дніпроінвестрейд" до зазначених правовідносин не має ніякого відношення.

Яким чином вказане рішення порушує права позивача-1 в позовній заяві не зазначено.

З урахуванням викладеного, позивачам слід обґрунтувати порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів кожного з позивачів (які саме права порушені та якими діями відповідача).

Окрім вказаного, згідно ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З позову вбачається, що ТОВ "Дніпроінвестрейд" та ТОВ "Новабудова" в рамках даного позову оскаржують постанову №44/792/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.08.2017 року, яка вже була предметом судового розгляду в справі №766/14209/17, провадження в якій відкрито ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.08.2017 року.

З цього слідує, що про порушення прав (існування постанови №44/792/01-22) позивачам, або, принаймні одному з них (ТОВ "Новабудова") було відомо, щонайменше з серпня 2017 року, а з позовом вони звернулись до суду 05.05.2018 року, тобто з пропуском встановленого ст.122 КАС України шестимісячного строку. Між тим, позивачем не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та не обґрунтовано поважність пропуску цього строку, як і не надано доказів того, що строк звернення до суду не пропущено.

Враховуючи викладені обставини вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачам звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення або вказати інші підстави для поновлення строку, а також для надання строку на подання заяви про усунення наступних недоліків:

- належним чином оформленої позовної заяви з зазначенням адрес електронної пошти позивачів;

- подання до суду доказів сплати судового збору у сумі 11 108,20 грн.;

- надати належним чином засвідчені копії документів, які долучено до позовної заяви;

- належним чином оформленої позовної заяви з обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів кожного з позивачів (які саме права порушені та якими діями відповідача).

Тому така заява відповідно до ч.1 ст. 123, ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч.1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для можливості звернення до суду з заявою про поновлення строку звернення до суду або вказати інші підстави для поновлення строку та строку на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 766/8147/18 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Ковбій О.В.