Справа № 804/884/18
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2018 року Справа № 804/884/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Букіна Л.Є.,
за участі: секретаря судового засідання Бутенко П.В.,
представника позивача - ОСОБА_1,
представника відповідача - ОСОБА_2,
представника третьої особи - ОСОБА_3
розглянувши у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у м. Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Дніпровська міська рада про визнання протиправними дій, -
В обґрунтування позову посилався на те, що наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів набирає чинності з дня його офіційного опублікування і застосовується з 1 січня 2017 року, а тому затверджений порядок №489 повинен застосовуватися до процедур нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які будуть проводитися з 1 січня 2017 року. Станом на момент видачі відповідачем витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 330/0/197/17 (18.08.2017 року) був чинним порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затверджений наказом від 27.01.2006 року №18/15/21/11 Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук у якому чітко визначений Кф земельної ділянки, що орендується позивачем. За таких обставин вважає, що Відділом у м. Дніпро Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровської області при формуванні оскаржуваного витягу неправомірно змінено коефіцієнт, який характеризує функціональне використання орендованої земельної ділянки та застосовано значення 2.0, оскільки ніяких змін до Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Дніпро в 2017 році не вносилось, у зв'язку із чим, витяг повинен був бути сформований на підставі відомостей, що містяться в Державному земельному кадастрі із застосуванням коефіцієнта 1,2. Крім того, зазначає, що 07.09.2017 року ним було отримано новий витяг за № 2/060917/03-07 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданий відповідачем, у якому застосовано коефіцієнт Кф на рівні 1,20. Таким чином, відповідачем необґрунтовано у витязі із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 18.08.2017 року № 330/0/197/17 завищено розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рахунок застосування коефіцієнта функціонального використання на рівні 2,00, що призвело до зміни бази оподаткування для плати за землю та збільшення місячної орендної плати для позивача в 2017 році
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.02.2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2018 року залучено Дніпровську міську раду до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.03.2018 року продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.04.2018 року відділ у м. Дніпрі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області залучено до участі у справі в якості співвідповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.04.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі із викладених обставин.
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому останній просить відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування відзиву пояснив, що витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є технічними документами, які формуються автоматично без втручання посадових осіб управління Держгеокадастру, а тому витяг від 18.08.2017 року № 330/0/197/17 сформовано за відомостями Державного земельного кадастру та Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровська, які існували в цих документах на день формування оскаржуваного витягу. Оскільки, позивачем не було своєчасно подано заяву про внесення даних до Державного земельного кадастру про вид цільового призначення земельної ділянки, яка знаходиться у його користуванні, при формуванні витягу в серпні 2017 року враховано загальний коефіцієнт - 2,0, що узгоджується з нормами діючого законодавства.
У судовому засіданні представник відповідача та третьої особи заперечили проти заявлених позовних вимог з викладених обставин та просили суд в їх задоволенні відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав.
21.09.2010 року укладено додатковий договір до договору оренди землі, який посвідчено приватним нотаріусом ДМНО ОСОБА_5 за № 393.
Пунктом 1.2 Договору «цільове використання земельної ділянки» за Українським класифікатором цільового використання земель (УКЦВЗ) було зазначено - « 1.10.5 - підприємства іншої промисловості».
Згідно з пунктом 2.3 вказаного Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на час укладання договору становить 5 940 024,34 грн.
Згдно п. 5.2. цільове призначення: землі промисловості, транспорту, звязку енергетики, оборони та іншого призначення.
- «категорія земель: землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення»;
- «цільове призначення земельної ділянки: інформація не внесена до відомостей Державного земельного кадастру»;
- коефіцієнт (Кф) - 2,0;
- нормативна грошова оцінка земельної ділянки -24 569 234,60 грн.
07.09.2017 року позивачем отримано Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 2/060917/03- із зазначенням таких показників:
- «категорія земель: землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення»;
- «цільове призначення земельної ділянки (КВЦПЗ): 11.02 - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості»;
- коефіцієнт (Кф) - 1,2;
- нормативна грошова оцінка земельної ділянки -14 741 540,76 грн.
При вирішенні спор суд виходить з того, що справляння орендної плати за землю здійснюється відповідно до положень розділу ХІІІ Податкового кодексу України (далі ПК України).
Згідно зі ст. 271 ПК України, ст.ст.5,13 Закону України «Про оцінку земель», ст.201 Земельного кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом згідно п.271.2 ст.271 ПК України.

У відповідності до вимог ст.5 Закону України «Про оцінку земель» грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема: для визначення розміру земельного податку;орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності - ст. 13 Закону України «Про оцінку земель».

Згідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій» - ст.18 Закону України «Про оцінку земель».

Статтею 20 вказаного Закону визначено, що за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

У відповідності до вимог ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською,селищною, міською радою.

Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №5 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, утворено Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Відповідно до п.1 Положення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Держгеокадастру від 17.11.2016р. № 308, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

За п.п.4 п.4 вказаного Положення, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області відповідно до покладених на нього завдань надає адміністративні послуги згідно із законом у відповідній сфері.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що на Відділ як суб'єкта владних повноважень покладені обов'язки щодо видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на основі затвердженої рішенням органу місцевого самоврядування технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, при цьому, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою, тобто до повноважень Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області не віднесено проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, у тому числі і визначення коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф).

25.11.2016 року Міністерством аграрної політики та продовольства України прийнято наказ № 489, яким затверджено новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» (далі - Порядок №489) та визначено, що він застосовується з 01.01.2017 року.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку № 489 за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюється за заявою зацікавленої особи (додаток 8) як витяг із технічної документації про нормативну оцінку земельної ділянки (додаток 9).

При цьому, в новій формі заяви заявником обов'язково повинна бути зазначена інформація про «категорію земель» та «цільове призначення земельної ділянки відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель (КВЦПЗ), затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за № 1011/18306». В новій формі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, на відміну від форми, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово - комунального господарства України, Української академії аграрних наук України «Про Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» від 27.01.2006 року №18/15/21/11, також повинно бути зазначено «категорію земель» та «цільове призначення земельної ділянки відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель (КВЦПЗ), та зазначається, що Витяг сформовано.

Згідно з пунктами 3, 5 Розділу ІІ Порядку, коефіцієнт Кф - це коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки та встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548.

Додатком 1 до Порядку, який має назву «Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф)» визначено дві примітки наступного змісту:

1. Для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

2. У разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

Суд звертає увагу на те, що вперше класифікація видів цільового призначення земель (КВЦПЗ) на окремі види цільового призначення земель, які характеризуються власним правовим режимом, екосистемними функціями, видом господарської діяльності, типами забудови, типами особливо цінних об'єктів була розроблена відповідно до вимог пункту «г» статті 15, статті 19 Земельного кодексу України та пункту «г» статті 14 Закону України «Про землеустрій» та затверджена наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 року № 548 «Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель» та був чинним на момент виникнення спірних правовідносин.

Тобто, з 15.02.2011 року (дата набрання чинності Наказу № 548) в Україні для забезпечення обліку земельних ділянок за видами цільового призначення стали застосовуватись поняття «код та цільове призначення земель» (п. 1.2 Наказу № 548).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон України № 3613-VI), Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

До Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив'язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об'єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку, а також інформацію про її власників (користувачів), зазначену в частині другій статті 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (ст. 15 Закон України № 3613-VI).

Тобто, з 01.01.2013 року (з моменту запровадження роботи Державного земельного кадастру) відомості щодо цільового призначення земельної ділянки повинні були вміщувати інформацію як про категорію земель так і вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель.

Статтею 21 Закону України № 3613-VI передбачено, що відомості про цільове призначення земельних ділянок, в тому числі, щодо виду використання земельної ділянки в межах певної категорії земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі письмової заяви власника (користувача) земельної ділянки державної чи комунальної власності, - у разі зміни виду використання земельної ділянки (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони).

Судом встановлено, що станом на момент видачі Відділом спірного витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (18.08.2017 року) та надання Лівобережній обєднаній державній податковій інспекції м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області інформації (відповіді на запит) з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, яку орендує позивач, був чинний Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затверджений спільним наказом від 27.01.2006 року №18/15/21/11 Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук (далі-спільний Наказ №18/15/21/11), на підставі якого, в тому числі, розроблено та затверджено технічну документацію з чинної нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська.

Судом також встановлено та з із договору оренди земельної ділянки, укладених між позивачем та Дніпровською міською радою від 20.07.2010 року, земельна ділянка за кадастровим номером :04:002:0093 мала цільове призначення, яке встановлено до Українського класифікатора цільового використання землі (УКЦВЗ), затвердженого листом Держкомзему України від 24.04.1998 року №14-1-7/1205, який на даний час не застосовується та який не було зареєстровано у Міністерстві юстиції України, а саме УКЦВЗ « 1.10.5- підприємства іншої промисловості».

Такий УКЦВЗ внесено до даних Державного реєстру земель на підставі рішення Дніпропетровської міської ради від 28.04.2010 року № 478/56 та договору оренди землі від 19.10.2010 року за № 33, та автоматично перенесено до відомостей Державного земельного кадастру, який почав функціонувати з 01.01.2013 року.

Листом від 03.02.2017 року № 22-28-0,211591/2-17 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру «Про інформування з питань ведення Державного земельного кадастру» надала роз'яснення, яким чином врегульовується приведення у відповідність до Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 року №548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.11.2010 року за №1011/18306, інформація про цільове призначення земельних ділянок у випадку наявності у Державному земельному кадастрі застарілої інформації з Українського класифікатора цільового призначення землі або відсутності інформації про підрозділ коду КВЦПЗ.

Так, вказаний лист рекомендує при надходженні до Державного кадастрового реєстратора від власника чи користувача земельної ділянки заяви про внесення змін до відомостей про неї за формою згідно з додатком 12 до Порядку, електронного документа з визначеним цільовим призначенням земельної ділянки відповідно до КВЦПЗ та листа Управління/Відділу Головного управління Держгеокадастру в області за підписом керівника, який надається на запит власника, користувача земельної ділянки або розробника електронного документа з врахуванням матеріалів по формуванню земельної ділянки щодо можливості визначення цільового призначення земельної ділянки відповідно до КВЦПЗ, Державний кадастровий реєстратор вносить відповідні зміни до відомостей про зареєстровану земельну ділянку.

Разом з тим, у частині 3 статті 26 Закону України № 3613-VI закріплено, що зміни до відомостей про земельну ділянку (крім випадків, визначених у частині другій цієї статті) вносяться до Поземельної книги за заявою власника або користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності на підставі документації, передбаченої цим Законом.

За таких обставин, законодавством не передбачено жодного іншого способу внесення даних до Державного земельного кадастру ніж відповідно до вимог статі 26 Закону України № 3613-VI та Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року №105.

Крім того, як вже встановлено судом, лише у вересні 2017 року позивач звернувся до державного кадастрового реєстратора із заявою про внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до них) про земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0093 щодо зазначення відомостей про цільове призначення земельної ділянки відповідно до Класифікатора видів цільового призначення земель (КВЦПЗ) за кодом « 11.02 - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості».

Таким чином, на момент формування та видачі витягу в серпні 2017 року, а також наданні інформації Лівобережній ОДПІ, в Державному земельному кадастрі відомості про цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:0093, не відповідали вимогам наказу Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 року № 548 «Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель».

Що стосується тверджень позивача з приводу того, що при формуванні витягу з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 18.08.2017 року № 330/0/197/17 відповідачем протиправно було застосовано до коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) показник на рівні - 2,0, суд зазначає, зокрема про таке.

Видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є адміністративною послугою, яку в даному випадку надає Управління Держгеокадастру у м.Дніпропетровську Дніпропетровської області через Центр надання адміністративних послуг відповідно до вимог Закону України «Про адміністративні послуги», постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 року №835 «Деякі питання надання Державною службою з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 16.05.2014 року №523-р «Деякі питання надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг».

Відомості щодо земельної ділянки, її меж, властивостей та виду цільового призначення, який характеризується відповідним коефіцієнтом функціонального використання, вносять до Державного земельного кадастру, при її формуванні та присвоєнні кадастрового номеру, на підставі землевпорядних документів. Витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується на підставі відомостей Державного земельного кадастру та видається зацікавленій особі, яка надала заяву про його отримання шляхом роздрукування.

Тобто, інформація про земельну ділянку, яка вноситься до Витягу, в безумовному порядку береться посадовими особами з Державного земельного кадастру, при цьому, внесення змін до Витягу посадовими особами шляхом особистого корегування не допускається.

Як пояснив представник відповідача під час розгляду справи, дійсно, з 01.01.2017 року застосовується новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року № 489, яким затверджено новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів. Між тим, вказаний Порядок не застосується при формуванні у витязі з нормативної грошової оцінки земельних ділянок показника Кф - коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки, які були визначені на підставі раніше діючого законодавства, а саме на підставі Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом від 27.01.2006 року №18/15/21/11 Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук, який втратив чинність 17.02.2017 року.

Так, судом встановлено, що «Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» була затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська», яку з 2016 року використовує в своїй роботі відповідач.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів була складена Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» ім. Ю.М.Білоконя» (Розробник) відповідно до Галузевого стандарту СОУ ДКЗР 2:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Держкомзему від 24.06.2009 року № 335 та зареєстрованого Українським науково-дослідним інститутом стандартизації, сертифікації та інформатики Держспоживстандарту України 10.09.2009 року за № 32595752/1927 (далі- Стандарт), відповідно до якого Розробником при проведенні нормативної грошової оцінки земель міста розраховувались: значення середньої (базової) вартості земель міста; економіко-планувальне зонування території та визначення зональних коефіцієнтів Км2; визначення зон прояву локальних факторів та значень локальних коефіцієнтів КмЗ.

Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф), зазначені в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська, були визначені в цьому документі у відповідності до показників Кф, що містяться в Додатку до Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом №18/15/21/11 (Додаток 1 до пунктів 3.5, 3.7, 3.9, 3.10 Порядку. Таблиця 1.1 «Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки»).

Як вбачається з матеріалів справи в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська в Розділі 6 «Грошова оцінка земель різного функціонального використання» у Таблиці 4 «Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки», щодо земель «Інших видів виробництв» зазначено показник на рівні - 1.2.

У відповідності до пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 3613-VI, у разі якщо земельні ділянки, обмеження (обтяження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у реєстрі, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення.

Між тим, приймаючи до уваги той факт, що Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року № 489 повинен застосовуватись до процедур проведення нормативної грошової оцінки земель, які будуть відбуватись після 01.01.2017 року, процедура формування та видачі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки за новим зразком і за новими правилами, повинна відбуватись починаючи з 01.01.2017 року.

Згідно статті 11 Закону № 3613-VI, відомості про об'єкти Державного земельного кадастру під час внесення їх до Державного земельного кадастру мають відповідати існуючим характеристикам об'єктів у натурі (на місцевості), визначеним з точністю відповідно до державних стандартів, норм та правил, технічних регламентів. Зміна вимог державних стандартів, норм та правил, технічних регламентів щодо показників точності або способів її визначення, зміна геодезичної або картографічної основи Державного земельного кадастру (у тому числі систем координат), що використовувалися для його ведення, не є підставою для визнання відомостей Державного земельного кадастру такими, що підлягають уточненню, якщо на момент їх внесення вони відповідали державним стандартам, нормам та правилам, технічним регламентам.

Представник відповідача у судовому засіданні підтвердив, що інформація про земельну ділянку кадастровий номер :04:002:0093, яка була зареєстрована у Державному реєстрі земель, якій діяв з 2004 року по 31.12.2012 року, була автоматично перенесена до Державного земельного кадастру, відкрита Поземельна книга.

Відповідно до даних Державного реєстру земель, які було автоматично перенесені до Державного земельного кадастру, було зазначено, цільове використання земельної ділянки, УКЦВЗ) 1.10.5 (підприємства іншої промисловості), а відомості про визначення коду КВЦПЗ даної земельної ділянки взагалі внесено не було.

Як було зазначено раніше, на підставі заяви позивача до Поземельної книги земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:0093 було внесені відомості про цільове призначення, а саме: «категорія земель - землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення»; «вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель - 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості», що підтверджується Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 07.09.2017 року, що міститься в матеріалах справи.

За таких обставин суд зазначає, що оскільки в відомостях Державного земельного кадастру на момент виникнення спірних правовідносин були відсутні відомості щодо виду цільового призначення земельної ділянки - « 11.02 - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості», у витязі з технічної документації в автоматизованому режимі правомірно був відображений показник Кф на рівні - 2,0, що узгоджується з правилами, встановленими п. 5 Порядку № 489, який повинен був застосовуватись при формуванні та видачі останнього з 01.01.2017 року.

При цьому суд зауважує, що Відділом коефіцієнт функціонального використання (Кф) не розраховувався, цей коефіцієнт визначений у додатку 1 табл. 1.1. Наказу від 25.11.2016 року №489. Більш того, працівники управління Держгеокадастру не наділені повноваженнями самостійно змінювати вказані показники в Державному земельному кадастру, а тому суд дійшов до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

У звязку в з відмовою у задоволенні позову, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_4 відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 05.06.2018 року.

Суддя ОСОБА_6