Справа № 277/876/17
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2018-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Справа № 277/876/17
ПОСТАНОВА

іменем України

"12" червня 2018 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Капустинського М.М.

суддів: Моніча Б.С.

ОСОБА_1,

за участю секретаря Шведюк М.М.,

представника відповідача, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на постанову Ємільчинського районного суду Житомирської області від "27" грудня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та визнання протиправними дій щодо складання , -

суддя в 1-й інстанції - Прищепа Т.П.,

час ухвалення постанови - не зазначено,

місце ухвалення постанови - смт.Ємільчине,

дата складання повного тексту постанови - не зазначено,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Ємільчинського районного суду Житомирської області від 27.12.2017р. адміністративний позов ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та визнання протиправними дій щодо складання - задоволено. Постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 №56-ф від 03.07.2017р. по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.188-42 КУпАП, відносно ОСОБА_2 - скасовано. Справу про адміністративне правопорушення - закрито. Стягнуто з Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України (юридична адреса: 10014, м. Житомир, м-н С.П.Корольова, буд.12) на користь держави судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок) грн.

Не погодившись з постановою, відповідач у справі звернувся до суду з апеляційною скаргою. Вважає, що оскаржувана постанова винесена без належного з'ясування обставин справи і з порушенням норм матеріального та процесуального права. Просить її скасувати і прийняти нову, якою відмовити в задоволенні позову.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін. Зазначає, що він не є суб'єктом правовідносин, які регулюються чинним законодавством в сфері містобудівної діяльності, він, відповідно, не може бути суб'єктом правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційну скаргу слід задовольнити, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 13.06.2017 р. на підставі депутатського звернення гр.ОСОБА_4 від 06.04.2017 р. та направлення для проведення позапланової перевірки №285/17-к від 09.06.2017 р. посадовими особами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області було здійснено вихід за адресою: під'їзна дорога до пров. Шкільний,1, с.Бараші, Ємільчинський район для проведення позапланової перевірки виконання будівельних робіт (забудовник ОСОБА_2М.).

03.07.2017р., за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 винесено постанову №56-ф по справі про адміністративне правопорушення, якою його, ОСОБА_2, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП - недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 гривень.

Згідно змісту вказаної постанови "Забудовником - гр.ОСОБА_2 на час проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва "Виконання будівельних робіт на під'їзній дорозі до будинку №1 по пров.Шкільному в с.Бараші Ємільчинського району Житомирської області не допущено посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на вищевказаний об'єкт будівництва, чим порушено вимоги містобудівного законодавства: п.1 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп.1 п.11 "Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №533".

Суд першої інстанції задовольняючи позов виходив з того, що законодавець чітко визначив коло осіб, які можуть бути визнані суб'єктами правопорушень, вчинених під час здійснення органами державного архітектурно-будівельного контролю заходів щодо суб'єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців), а саме: замовники, забудовники, проектувальники, підрядні та експертні організації, позивач не є суб'єктом правовідносин, які регулюються чинним законодавством в сфері містобудівної діяльності, тому відповідно він не може бути суб'єктом правопорушення передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації (пункт 6 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" ).

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

У відповідності до 2 ст. 188-42 Кодексу Україні про адміністративні правопорушення за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 12 Порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об'єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

При накладенні стягнення за скоєне адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність (ч.2 ст.33 КУпАП).

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як визначено статтею 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, встановлено, що відповідно до постанови Житомирського окружного адміністративного суду від 20.11.2017р., залишеної в силі ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2018р. суд відмовив позивачу в задоволенні позову про визнання дії головних інспекторів будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 та ОСОБА_5 при складанні "Акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій" від 13.06.2017р., припису №80-17-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2017р., протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 з ч.2 ст.188-42 КУпАП протиправними та про скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 13.06.2017р. відносно ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП, складений головними інспекторами будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 та ОСОБА_5

При цьому суди встановили, що інспектори діяли в межах порядку проведення позапланової перевірки. Так, на зворотньому боці направлення на проведення позапланової перевірки №285/17 від 09.06.2017р. зазначено, що головними інспекторами Молодиченком В.В. та Барашем М.В. в присутності землевпорядників Барашівської сільської ради ОСОБА_6 та ОСОБА_4 було надано позивачу направлення на проведення позапланової перевірки та депутатське звернення, однак, інспекторів не було допущено до перевірки. ОСОБА_2 було повідомлено про складання акту про недопущення та протоколу. Від підпису в зазначених документах позивач відмовився. Всупереч законним підставам, позивачем не було допущено посадових осіб на територію об'єкту що перевірявся. У зв'язку із недопущенням посадових осіб на територію об'єкту для здійснення перевірки був складений акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, у якому зазначено про відмову позивача від підпису.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до вимог п.1 ч.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп.1,11 Порядку складено припис №80/17-к від 13.06.2017р. (а.с.26) та протокол про адміністративне правопорушення від 13.06.2017 р. (а.с.48).

Колегія суддів вважає, що головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 на підставі матеріалів перевірки, фотоматеріалів, відеофіксації та на підставі ч.2 ст.188-42 КУпАП правомірно винесена постанова №56-ф від 03.07.2017р. про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення на ОСОБА_2 у розмірі 5100 грн.

При цьому, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції також порушено норми процесуального права при вирішенні питання про стягнення судових витрат, з огляду на таке.

Відповідно до ч.4 ст.288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Згідно зі ст.ст.3,5 Закону України "Про судовий збір" особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб'єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об'єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

Проте, такий припис у ч.4 ст.288 КУпАП не вступає в колізію з положеннями ст.5 Закону України "Про судовий збір", якою визначено пільги щодо сплати судового збору, оскільки коло осіб і коло вимог, які мають такі пільги за цим Законом, не є вичерпним.

Отже, за подання до суду адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, судовий збір на даний час не сплачується.

У відповідності до правового висновку, викладеного у постановах Верховного Суду України від 13.12.2016р. у справі №306/17/16-а та від 31.01.2017р. в справі №298/1232/15-а, розгляд позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення провадиться з урахуванням положень статей 287, 288 КУпАП, які передбачають звільнення від сплати платежу за судовий перегляд цих рішень.

Таким чином, за подання до суду адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, судовий збір не сплачується у порядку та розмірах, установлених Законом про судовий збір.

У відповідності із ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області задовольнити постанову Ємільчинського районного суду Житомирської області від "27" грудня 2017 р. скасувати, прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя М.М. Капустинський

судді: Б.С. Моніч

ОСОБА_1

Повне судове рішення складено "13" червня 2018 р.