Справа № 804/8085/16
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2018 року Справа № 804/8085/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Захарчук - Борисенко Н.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Август Пром" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, - про визнання протиправною та скасування постанови, -
18.11.2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Август Пром" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови від 08 листопада 2016 року №54/3690 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 1305000,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення позивачем у сфері містобудівної діяльності прийнята без законних на те правових підстав, оскільки вона винесена без повідомлення Товариства з обмеженою відповідальністю "Август Пром", а тому у позивача була відсутня можливість скористатись своїх правом для захисту інтересів та прав. З огляду на викладене, позивач вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2017 року позовні вимоги залишено без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15 січня 2018 року ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2017 року у справі №804/8085/16 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.02.2018 прийнято адміністративну праву до провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.
У судовому засіданні представник позивача заявила клопотання про розгляд позовної заяви без участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити з викладених у позовній заяві підстав.
Від представник відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника, а також письмові заперечення, в яких останній у задоволенні позовних вимог просив відмовити в повному обсязі, зазначивши, що представник ТОВ «Август Пром» ознайомлювався зі змістом акту перевірки , протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.10.2016 року проте відмовився від їх отримання, про що було зроблено відповідний запис та направлено на юридичну адресу ТОВ «Август Пром» засобами поштового зв'язку.
Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі Наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно - будівельного контролю та ухвали Бабушкінського районного суду від 12.10.2016 відповідачем було видано направлення для проведення позапланової перевірки №773 від 25.10.2016 для здійснення позапланової перевірки на АЗС за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 42-Б.
За результатами перевірки працівниками Департаменту державної архітектурно -будівельної інспекції у Дніпропетровській області було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних норм, стандартів і правил від 25.10.2016, яким встановлено, що позивачем порушено вимоги законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме експлуатація об'єкту, не прийнятого в експлуатацію, що є порушенням ч.8 ст.39 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності», припис від 25.10.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
08.11.2016 року відповідачем було прийнято постанову №54/3690 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою встановлено, що ТОВ «Август Пром» порушено вимоги законодавства будівельних норм державних стандартів і правил, а саме: експлуатація об'єкту не введеного в експлуатацію за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 42Б та накладено на ТОВ «Август Пром» штраф у сумі 1305000, 00 грн.
Не погоджуючись із вказаною постановою позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.
Відповідно до ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-ХІV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).
Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок №553).
Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п.7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідно до п.9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Згідно пп.1 п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.
Пунктом 12 цього порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
При цьому, відповідно до п.13 вказаного порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Згідно з п.14 Порядку №553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідач на підтвердження отримання позивачем повідомлення про проведення планового заходу від 25.10.2016 №773 посилається на п.3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок №244), згідно якого, належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
Згідно п.16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Відповідно до п.18 Порядку №553, керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Пунктом 21 Порядку №553 встановлено, що у разі якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.
Аналізом наведених вище норм, суд вважає, що суб'єкт містобудування (в даному випадку ТОВ «Август Пром») має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати відповідні документи.
Суд не погоджується з діями відповідача, оскільки перевірку дотриманням позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил було проведено без присутності особи, яка має повноважень представляти інтереси позивача, що призвело до проведення позапланової перевірки за відсутності суб'єкта містобудування в порушення п. 9 Порядку №553.
З огляду на наведене, Позивач був позбавлений можливості реалізувати надані законодавством права, передбачені п. 13 Порядку №553.
Окрім того, як зазначав позивач у своїй позовній заяві, ТОВ «Август Пром» не здійснює експлуатацію об'єкта нерухомості, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 42Б.
Так, 27.05.2016 року між ТОВ «Август Пром» та ТОВ «Мета оіл» було укладено договір оренди нежитлових приміщень, у відповідності з яким орендодавець (ТОВ «Август Пром») передає, а орендар (ТОВ «Мета оіл») приймає в строкове платне користування автозаправочний комплекс, який розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 42Б. Тобто, з 27.05.2016 експлуатацію об'єкта нерухомості, розташованого за адресою:м. Дніпро, вул. Генерала Пушкіна, 42Б здійснює не позивач, а ТОВ «Мета оіл».
Враховуючи викладене, суд вважає, що постанова Департаменту державної архітектурно -будівельної інспекції у Дніпропетровській області №54/3690 від 08.11.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 1305000,00 грн. прийнята посадовою особою відповідача за результатами розгляду акту, протоколу, складених за результатами позапланової перевірки, яка була проведена з порушенням вимог Порядку № 553, є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За ч.ч.1-2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Керуючись статтями 139, 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно -будівельної інспекції у Дніпропетровській області №54/3690 від 08.11.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 1305000,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко