Справа № 805/3065/18-а
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2018-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про продовження розгляду справи

08 червня 2018 р. Справа №805/3065/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кочанова П.В., розглянувши в спрощеному провадженні без виклику учасників справи заяву позивача про звільнення від сплати судового збору за позовною заявою ОСОБА_1 до Секретаріату Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дії та зобовязання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Секретаріату Кабінету Міністрів України, в якій просить:

- визнати протиправними дії Секретаріату Кабінету Міністрів України щодо неналежного розгляду звернення ОСОБА_1 від 22.03.2018;

- зобовязати Секретаріат Кабінету Міністрів України повторно розглянути звернення ОСОБА_1 від 22.03.2018 та письмово повідомити про результати перевірки і суть прийнятого рішення;

- у разі задоволення позовних вимог зобовязати Секретаріат Кабінету Міністрів України подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення;

- справу розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 07 травня 2018 року у зазначеній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 25 травня 2018 року позовну заяву ОСОБА_1 після відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження залишено без руху на підставі ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду платіжного документу про сплату судового збору належного зразка та у належному розмірі.

У встановлений судом строк, через відділ документообігу та архівної роботи суду позивачем надана заява про звільнення від сплати судового збору.

В обгрунтування якої зазначено, що декларація позивача за 2017 рік містить дохід позивача, половина якого - це грошове забезпечення військовослужбовця (131263 грн.), яке має особливий правовий статус, не підлягає оподаткуванню та не включається до розрахунку сукупного доходу сімї. Воно виплачується державою військовослужбовцям за те, що вони кожного дня ризикують своїм життям, захищаючи кордони держави. Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям» щодо соціального захисту членів сімей учасників антитерористичної операції» встановлено, що до сукупного доходу сімї не враховується грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу, які беруть безпосередню участь в антитерористичній операції, на час проведення. Тому, позивачем не надавалась суду довідка про розмір грошового забезпечення.

Окрім іншого, зазначено, що на його утриманні знаходиться пять членів сімї, сума на кожного складає 1670 грн. на місяць (100258,81 грн. заробітної плати за 2017 рік : 12 місяців : 5 членів сімї). Розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1 762,00 грн., дітей віком до 6 років 1492 грн., дітей віком від 6 до 18 років 1860 грн., тобто дохід позивача не перевищує прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Тому позивач не має можливості сплатити судовий збір.

Також, зазначено, що врахування судом готівкових коштів, задекларованих позивачем за 2017 рік є недоречним, адже це є заощадженнями позивача із грошового забезпечення, яке не включається до розрахунку сукупного доходу сімї, та більшість якого витрачена у 2018 році.

Крім того, позивачем надана довідка ДФС України № 31127 від 02.03.2018 року за 2017 рік.

На підставі вищевикладеного, просив суд звільнити від сплати судового збору.

Дослідивши заяву позивача про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Засади сплати судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір». Згідно частини 1 статті 3 цього Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду (стаття 2 Закону).

Наведені норми кореспондують із приписами ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачено обов'язок додання до позову документу про сплату судового збору.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються:

1) позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі;

2) позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя, а також смертю фізичної особи;

3) позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення;

4) позивачі - у справах щодо спорів, повязаних з виплатою компенсації, поверненням майна, або у справах щодо спорів, повязаних з відшкодуванням його вартості громадянам, реабілітованим відповідно до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні";

5) особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, повязаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги;

6) позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення;

7) громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб;

8) інваліди Великої Вітчизняної війни та сімї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи;

9) інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів;

10) позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи;

11) виборці - у справах про уточнення списку виборців;

12) військовослужбовці, військовозобовязані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, повязаних з виконанням військового обовязку, а також під час виконання службових обовязків;

13) учасники бойових дій, Герої України - у справах, повязаних з порушенням їхніх прав;

14) позивачі - у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту";

15) фізичні особи (крім субєктів підприємницької діяльності) - кредитори, які звертаються з грошовими вимогами до боржника щодо виплати заборгованості із заробітної плати, зобовязань внаслідок заподіяння шкоди життю та здоровю громадян, виплати авторської винагороди та аліментів, - після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом;

15-1) органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини від умерлою;

16) позивачі - за подання позовів щодо спорів, повязаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19, 20 частини першої статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту";

17) засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не повязаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, повязаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.

21) заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у звязку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно;

22) позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у звязку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно;

23) позивачі - за подання позовів щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

За таких умов, суд не вбачає належних правових підстав для звільнення позивача від сплати судового збору при зверненні до суду.

Проте, відповідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

В той же час, суд зазначає, що положеннями ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалах від 28.09.2015 по справі № 21-5496а15 та від 18.02.2016 по справі 826/6756/15.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір", зазначено, що відстрочення та розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особи, яке через важкий майновий стан не може його сплатити, направлено на забезпечення доступності до правосуддя та реалізацію права таких осіб на судовий захист.

Враховуючи дані посвідчення БС №125320, видане Виконавчим комітетом Маріупольської міської ради, в якому зазначено, що предявник останнього має право на пільги, передбачені законодавством для багатодітних сімей та довідку ДФС України № 31127 від 02.03.2018 року за 2017 рік, суд вважає за необхідне відстрочити сплату судового збору позивачу до ухвалення судового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Секретаріату Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дії та зобовязання вчинити певні дії до ухвалення судового рішення у справі №805/3065/18-а у сумі 1 409,60 грн.

Між тим, суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 133 КАС України, якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 14 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

За таких обставин, суд дійшов висновку про можливість продовження розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Керуючись статтями 12, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви до Секретаріату Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дії та зобовязання вчинити певні дії до ухвалення судового рішення у справі №805/3065/18-а у сумі 1 409,60 грн.

Продовжити розгляд адміністративної справи № 805/3065/18-а за позовною заявою ОСОБА_1 до Секретаріату Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дії та зобовязання вчинити певні дії, за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кочанова П.В.