Справа № 826/8466/18
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2018-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

07 червня 2018 року м. Київ № 826/8466/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт"

до

Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

про

зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт" з позовом до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в якому просило:

- зобов'язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів утриматися від вчинення дій з управління нерухомим майном, що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт", а саме: нежилі приміщення з № 1 по № 21 (групи приміщень № 57) (в літ. А) загальною площею 657, 1 кв.м., що розташовані за адресою: м. Київ, пр. Відрадний, буд. 28, реєстраційний номер об'єкту нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 0.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Одночасно, відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

В п. 1-3, 7 ч. 1 ст. 4 КАС України наведено визначення термінів, вжитих у цьому Кодексі, згідно з якими:

- адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір;

- публічно-правовим спором є спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи;

- адміністративний суд - суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ;

- суб’єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Натомість, ч. 1 ст. 19 КАС України наведений перелік публічно-правових спорів, на які розповсюджується юрисдикція адміністративних судів, до яких, зокрема, віднесено спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1).

При цьому, юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об'єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті (ч. 2 ст. 19 КАС України).

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт" просить зобов'язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів утриматися від вчинення дій з управління нерухомим майном, що належить на праві власності позивачу.

Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2018р. у справі № 752/19045/17 клопотання старшого слідчого судді СУ ГУ НП у м. Києві про арешт майна в межах кримінального провадження № 0001043, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.10.2013р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч.5 ст.27, ч. ст. 19, ч. 1 ст. 205, ч. 1 ст. 358. ч. 3 ст. 358 КК України задоволено. Накладено арешт на об'єкти нерухомого майна, заборонивши їх відчуження, розпорядження та користування, що належать на праві власності ТОВ "Ріал Істейт" (, м. Дніпро, вул. Січових стрільців, буд. 21-А), а саме:

- нежилі приміщення з №1 по № 21 (групи приміщень № 57) в літ. А, загальною площею 567, 1 кв. м, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 0, розташовані за адресою: м. Київ, пр. Відрадний, буд. 28.

Передано арештоване майно Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управлінням ними з метою забезпечення їх збереження та збереження їхньої економічної вартості.

Також в ухвалі зазначено, що ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку. Ухвала можу бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її оголошення.

Окрім цього, як вбачається з вищезазначеної ухвали вона винесена на підставі ст. 170-175 КПК України.

Згідно з ч. 6,8 ст. 100 Кримінального процесуального кодексу України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а у випадках, якщо такі речові докази передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, - відповідно до закону та прийнятих на його виконання актів законодавства.

Таким законом є Закон України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», приписами ч. 1 ст. 21 якого передбачено, що управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

В обґрунтування позовних вимог, Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт" зазначає, що слідчий суддя необґрунтовано наклав арешт на нерухоме майно ТОВ "Ріал Істейт" і наразі позивачем впиняються дії з метою скасування такого арешту, однак враховуючи наявність ухвали про передачу нерухомого майна позивача в управління позивачу у останнього є всі підстави для вчинення дій з реалізації нерухомого майна, що призведе до порушення права власності позивача, що на думку позивача підтверджується листом Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів від 17.05.2018р. № 291/6-18 "Про прийняття активів в управління" відповідно до якого відповідач просив надати інформацію щодо фізичного стану Активів, наявного в їх складі (на їх території будь-якого рухомого майна, діючих правочинів (оренда, інше право користування) та судових проваджень, а також іншої інформації стосовно Активів, яка може допомогти в роботі Національного агентства.

Разом з тим, як встановлено судом, передача арештованого майна відповідачу, для здійснення заходів з управлінням ним з метою забезпечення його збереження та збереження його економічної вартості проводиться на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2018р. у справі № 752/19045/17.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Більше того, в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2018р. у справі № 752/19045/17 зазначено, що ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку. Ухвала можу бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її оголошення.

При цьому, в межах поданого до Окружного адміністративного суду міста Києва позову Товариство з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт" висловлює незгоду з винесеною ухвалою, фактично зазначаючи про її необґрунтованість та незаконність.

Більше того, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв'язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб'єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Суд звертає увагу на те, що захисту в порядку КАС України підлягають лише порушені, невизнані або оспорювані права позивача, які допущені відповідачем внаслідок прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності, однак як вбачається з адміністративного позову позивач не зазначає, які саме його права та законні інтереси порушені відповідачем.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що Окружний адміністративний суд міста Києва не наділений повноваженнями, щодо надання юридичної оцінки прийнятій слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва 20.04.2018р. ухвалі про арешт майна.

Отже, оскільки арешт на майно позивача накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2018р. у справі № 752/19045/17, яка негайному виконанню, а арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку, суд приходить до висновку про непідсудність спору Окружному адміністративному суду міста Києва.

З огляду на викладене, враховуючи заявлений предмет та підстави позову, заявлені позовні вимоги не підлягають розгляду у порядку адміністративної юрисдикції, оскільки предметно віднесені до кримінальної юрисдикції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КАС України, у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Керуючись вимогами п. 1 ч. 1 ст. 170, ст. 248 КАС України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва,

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Істейт" у відкритті провадження в адміністративній справі.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі разом з адміністративним позовом, доданими до нього матеріалами, заявами про забезпечення позову невідкладно надіслати особі, яка їх подала.

3. Роз’яснити позивачу, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження не допускається.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, передбачені ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська