Справа № 804/1074/18
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2018 року справа № 804/1074/18

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Добродняк І.Ю,

суддів: Бишевської Н.А. Семененка Я.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2018 року

у справі № 804/1074/18

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області

про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Дніпропетровської області, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № ХІ-008/2017 від 30.11.2017.

Позовні вимоги мотивовано необґрунтованістю вказаного рішення, яке прийнято без врахування усіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що відповідачем під час прийняття спірного рішення враховано обставини та аспекти поведінки позивача, взято до уваги, що адвокат ОСОБА_1 раніше до дисциплінарної відповідальності не притягувався, а палатою обрано найменш суворе дисциплінарне стягнення з можливих. Суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення, яким залишено без змін рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 38/ДПР-17 від 26.04.2017 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування стягнення у вигляді попередження, є обґрунтованим та правомірним.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду як таке, що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову.

Позивач наполягає на тому, що при прийнятті рішення від 30.11.2017 відповідачем порушено пункти 14, 15 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014, що регламентує вимоги до форми скарги та підстави її повернення.

В порушення п.14 вказаного Положення в окремій ухвалі судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська Румянцева О. П., не ставиться питання та не висувається жодних вимог щодо порушення стосовно позивача дисциплінарної справи та притягнення його до дисциплінарної відповідальності, ця окрема ухвала не містить змісту дисциплінарного проступку з посиланням на ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також поштової адреси позивача. Крім того, відповідно до супровідного листа від 01.01.2017 окрема ухвала була адресована та надіслана голові КДКА Дніпропетровської області, а не безпосередньо до КДКА Дніпропетровської області, як того вимагає ст. 36 зазначеного Закону, отже у КДКА Дніпропетровської області не було підстав порушувати дисциплінарну справу відносно позивача, а відтак і рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності № ХІ-008/2017 від 30.11.2017 є протиправним.

Позивач (його представник), представники відповідача, третьої особи в судове засідання не з'явились, про час і місце судового засідання означені особи повідомлені судом належним чином.

Неприбуття у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи.

Відповідачем подано письмове клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача. Одночасно зазначає, що оскаржуване рішення відповідачем прийнято у порядку, спосіб та в межах наданих повноважень, правомірно, відповідно до вимог чинного законодавства України, тому судом першої інстанції правомірно відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у даній справі.

Відповідно до ч.9 ст. 205, 311 КАС України справа розглядається в письмовому провадженні.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, внаслідок наступного.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи, 15.11.2016 суддею Самарського районного суду міста Дніпропетровська Румянцевим О.П. винесено окрему ухвалу, в якій встановлено, що в судовому засіданні 15.11.2016 представник відповідача - адвокат ОСОБА_1 (а. с.22), виказавши своє незадоволення прийнятими судом рішеннями про відмову в задоволенні його клопотань, без дозволу головуючого самовільно покинув зал судового засідання (а. с.16, 17).

Вважаючи, що залишення представником відповідача зали судового засідання до його закінчення без дозволу головуючого є проявом неповаги до суду, а також порушенням вимог ч.3 ст.162, 211 ЦПК України, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та ст.ст.43, 46 Правил адвокатської етики, суддя Румянцев О. П. ухвалив:

- викладене в окремій ухвалі довести до відома Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області для перевірки та прийняття відповідних заходів;

- про вжиті заходи в установлений законом строк з дня надходження окремої ухвали повідомити суд.

05.04.2017 рішенням Дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області №35/ДПП-2017 за результатами перевірки відомостей, викладених в окремій ухвалі судді Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 15.11.2016 ОСОБА_2, порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 у зв'язку з наявністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області, оцінивши обставини, вказані в ухвалі суду, пояснення ОСОБА_1 та інші наявні матеріали, дійшла висновку, що в діях адвоката є склад дисциплінарного проступку у зв'язку з порушенням ним ч.1, п.п.3,7 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», внаслідок чого рішенням ДП КДКА Дніпропетровської області від 26.04.2017 № 38/ДПР-17 адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

ОСОБА_1, не погодившись з вказаним рішенням № 38/ДПР-17 від 26.04.2017, оскаржив його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (а. с.34).

30.11.2017, за результатами розгляду скарги, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури прийнято рішення № ХІ-008/2017, яким скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення; рішення ДП КДКА Дніпропетровської області № 38/ДПР-17 від 26.04.2017 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження залишено без змін (а. с.35-38).

ОСОБА_1, вважаючи зазначене рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 30.11.2017 № ХІ-008/2017 протиправним, звернувся до суду з позовом про його скасування.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до вимог ч.3 ст.162 ЦПК України (в редакції на момент винесення Самарським районним судом м. Дніпропетровська окремої ухвали) учасники цивільного процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених в суді правил. За неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого у судовому засіданні із розгляду цивільної справи оголошується перерва.

Згідно з ч.1, п.2.5 ч.2 ст.43 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З'їздом адвокатів України 17.11.2012 (чинні на момент винесення Самарським районним судом м.Дніпропетровська окремої ухвали) представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов'язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.

В ході судового розгляду справи адвокат не повинен: порушувати порядок у судовому засіданні, припускатись сперечань з судом та висловлювань, що принижують честь і гідність суду або інших учасників процесу.

У відповідності до ст.211 ЦПК України (в редакції на момент винесення Самарським районним судом м.Дніпропетровська окремої ухвали) суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону і встановивши причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним особам чи органам для вжиття заходів щодо усунення цих причин та умов. Про вжиті заходи протягом місяця з дня надходження окремої ухвали повинно бути повідомлено суд, який постановив окрему ухвалу.

Окрему ухвалу може бути оскаржено особами, інтересів яких вона стосується, у загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не спростовуються наведені в окремій ухвалі обставини стосовно самовільного, без дозволу головуючого, залишення зали судового засідання під час розгляду цивільної справи, що визнано фактом проявом неповаги до суду.

За приписами ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

У ч.ч.1, 2 ст.34 Закону № 5076-VI встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України (ч.1 ст.35 Закону № 5076-VI).

Згідно з ч.1 ст.39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

При цьому у ч.3 ст.39 Закону № 5076-VI передбачено, що рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Стаття 40 визначає порядок розгляду дисциплінарної справи.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

З адміністративного позову та апеляційної скарги вбачається, що доводи про незаконність спірного рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № ХІ-008/2017 від 30.11.2017 ґрунтуються на відсутності підстав для порушення дисциплінарної справи №35/ДПП-2017 від 05.04.2017.

Перевіряючи спірне рішення ВКДКА № ХІ-008/2017 від 30.11.2017 на відповідність ч.2 ст.2 КАС України та ч.2 ст.19 Конституції України, апеляційний суд бере до уваги, що згідно з ч.5 ст.52 Закону № 5076-VI вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, зі спірного рішення ВКДКА № ХІ-008/2017 від 30.11.2017 вбачається, що доводи скарги адвоката ОСОБА_1 були розглянуті відповідачем всебічно, підстав для скасування рішення ДП КДКА Дніпропетровської області № 38/ДПР-17 від 26.04.2017 встановлено не було, тобто приймаючи спірне рішення, відповідач діяв на підставі та у спосіб, що передбачений чинним законодавством України.

При цьому суд дійшов правильного висновку, що визначальним при винесенні вказаного рішення ВКДКА, яким залишено без змін рішення ДП КДКА Дніпропетровської області, стала наявність в діях адвоката складу дисциплінарного проступку, що підтверджується зокрема, матеріалами дисциплінарного провадження відносно адвоката, які були предметом розгляду під час дисциплінарного провадження у КДКА регіону та під час розгляду у ВКДКА.

Як зазначено в рішенні КДКА №ХІ-008/2017 від 30.11.2017, позивач висловлював незадоволення рішеннями суду, встав і покинув залу суду, чим порушив порядок розгляду справи, що для адвоката є неприпустимим.

При цьому комісією під час прийняття рішення враховано обставини та аспекти поведінки позивача, взято до уваги те, що адвокат ОСОБА_1 раніше до дисциплінарної відповідальності не притягувався, тому палатою було обрано найменш суворе дисциплінарне стягнення з можливих.

Щодо доводів позивача про невідповідність окремої ухвали від 15.11.2016 вимогам заяви (скарги) (ухвала не містить змісту дисциплінарного проступку з посиланням на ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також поштової адреси позивача, окрема ухвала була адресована та надіслана голові КДКА Дніпропетровської області, а не безпосередньо до КДКА Дніпропетровської області, як того вимагають стаття 36 Закону № 5076-VI), апеляційний суд зазначає, що ці доводи не можуть слугувати підставою для скасування спірного рішення.

Згідно з п.10 Положення про порядок прийняття і розгляд скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено (скарги)) слід відносити скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, ради адвокатів регіону або її членів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або її членів, заяви адвокатів, адвокатських об'єднань, адвокатських бюро, об'єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій, громадян та інших осіб на дії адвокатів.

Відповідно до п.11 цього Положення заява (скарга) адресується до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Заява (скарга) може бути подана як окремою особою (індивідуально), так і групою осіб (колективно).

Отже, до заяв (скарг) на неправомірну поведінку адвокатів прирівнюються в тому числі й процесуальні рішення судів, які набрали законної сили.

В даному випадку в окремій ухвалі судді від 15.11.2016 встановлені факти порушення адвокатом ОСОБА_1 вимог ч.1, п.п.3,7 ч.2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Вказана окрема ухвала від 15.11.2016 у встановленому порядку не скасована, набрала законної сили, і у відповідності до ст.14 ЦПК є обов'язковою для виконання.

З огляду на викладене, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що доводи позивача про те, що окрема ухвала не є скаргою та не може слугувати обставиною для відкриття дисциплінарної справи та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, є безпідставними та не відповідають чинному законодавству.

З цього приводу є вірним посилання суду першої інстанції на п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади», в якому зазначено, що суди у всіх випадках втручання в їх діяльність і прояву неповаги до суду або судді повинні виносити окремі ухвали чи постанови, а якщо в таких діях вбачаються ознаки відповідного злочину реагувати згідно з вимогами кримінально-процесуального законодавства України. Особливість окремої ухвали полягає і в тому, що вона є «особливим видом правозастосовного акту», який «істотно відрізняється від інших ухвал суду першої інстанції, в яких обговорюються матеріальні й процесуальні права сторін й інших осіб, які беруть участь у справі. Окрема ухвала не впливає на розвиток і результат процесу і не стосується питань, що безпосередньо стосуються до розгляду справи.

Виходячи з вищенаведеного, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про відсутність правових підстав для визнання протиправним рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № ХІ-008/2017 від 30.11.2017.

Суд першої інстанції під час розгляду справи в дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення про відмову у задоволенні позову, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2018 року у справі № 804/1074/18 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст.325 Кодексу адміністративного судочинства України, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки,встановлені ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Н.А. Бишевська

Суддя: Я.В. Семененко