Справа № 808/2100/18
Суддя: Прасов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2018-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

06 червня 2018 року

Справа № 808/2100/18

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Прасов О.О., розглянувши у м.Запоріжжі матеріали адміністративного позову

Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м.Київ, вул.Смоленська, 19; ідентифікаційний код 39369133)

до Публічного акціонерного товариства «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (69000, м.Запоріжжя, вул.Сталеварів, 14; ідентифікаційний код 00130926)

про стягнення внесків на регулювання, які сплачуються суб'єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі-позивач) до Публічного акціонерного товариства «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» (далі-відповідач) в якому позивач просить суд стягнути з відповідача 1180710 грн. 00 коп. в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21084000 «Внески на регулювання, які сплачуються суб'єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до статті 13 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»).

Адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених ст.160-ст.161 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов’язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

У ч.4 ст.5 КАС України зазначено, що суб’єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України №1540-VIII від 22.09.2016 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб’єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Внески на регулювання сплачуються платниками до спеціального фонду Державного бюджету України щоквартально, протягом перших 30 днів кварталу, наступного за звітним, та є джерелом фінансування Регулятора (ч.4 ст.13 Закону України №1540-VIII від 22.09.2016 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»).

Як передбачено ч.5 ст.13 Закону України №1540-VIII від 22.09.2016 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», у разі несплати внеску на регулювання або сплати його не в повному обсязі протягом кварталу, наступного за звітним, Регулятор приймає рішення про накладення на такого платника внеску штрафу у розмірі 5 відсотків несплаченої суми внеску на регулювання. Рішення про накладення штрафу приймається Регулятором на підставі акта перевірки суб’єкта господарювання або подання відповідного структурного підрозділу Регулятора про несплату внеску на регулювання або сплату його не в повному обсязі протягом кварталу, наступного за звітним, у 15-денний строк з моменту складення акта перевірки або отримання відповідного подання та оформлюється постановою Регулятора. Штраф може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення. Кошти, отримані внаслідок стягнення штрафів, зараховуються до доходів Державного бюджету України. Платники внесків на регулювання не пізніше 15 днів з дня вручення або отримання копії постанови про накладення штрафу зобов’язані сплатити штраф та надати Регулятору копію завіреного банком платіжного документа, що засвідчує факт сплати штрафу. У разі несплати штрафу та/або ненадання копії платіжного документа, що засвідчує факт сплати штрафу, в зазначений строк, виконання постанови про накладення штрафу здійснюється державною виконавчою службою в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження". Рішення Регулятора про накладення штрафу може бути оскаржено до суду в порядку, встановленому законом.

Згідно з п.9 «Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання», затвердженого 06.04.2017 постановою Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №491, у разі несплати внеску на регулювання або сплати його не в повному обсязі протягом кварталу, наступного за звітним, НКРЕКП приймає рішення про накладення на такого платника внеску штрафу у розмірі 5 відсотків несплаченої суми внеску на регулювання, що не звільняє платника внеску на регулювання від сплати такого внеску. Рішення про накладення штрафу приймається НКРЕКП відповідно до Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов. Штраф може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.17 Закону України №1540-VIII від 22.09.2016 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор має право: звертатися до суду з підстав, передбачених законом, та здійснювати захист своїх прав та законних інтересів у суді.

Позивачем всупереч вимог п.4, п.5, п.8 ч.5 ст.160 КАС України у позові нормативно та документально не обґрунтовано можливість звернення з вказаним позовом до адміністративного суду. Позивачем не доведене визначення даного права у законах України.

У позові заявлено одну позовну вимогу майнового характеру.

Як зазначено у ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою – 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» установлено з 1 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 1762 грн. 00 коп.

Всупереч вимог ч.3 ст.161 КАС України позивачем до позову не додано доказів сплати до відповідного бюджету судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України «Про судовий збір», за позовну вимогу майнового характеру (17710 грн. 65 коп.).

Отже, позивачем не додано доказів сплати судового збору, як цього вимагає ч.3 ст.161 КАС України.

Відповідно до ч.1-ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Недоліки позову можуть бути усунені шляхом подання до суду: позовної заяви з урахуванням викладених у позові недоліків, її копій відповідно до кількості відповідачів (третіх осіб); доказів сплати судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України «Про судовий збір», за позовну вимогу майнового характеру (17710 грн. 65 коп.).

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 241, 243, 248 КАС України, суддя –

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Публічне акціонерне товариство «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» про стягнення внесків на регулювання, які сплачуються суб'єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позову можуть бути усунені шляхом подання до суду: позовної заяви з урахуванням викладених у позові недоліків, її копій відповідно до кількості відповідачів (третіх осіб); доказів сплати судового збору у розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України «Про судовий збір», за позовну вимогу майнового характеру (17710 грн. 65 коп.).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.О. Прасов