Справа № 817/2011/17
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2018-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Справа № 817/2011/17
ПОСТАНОВА

іменем України

"05" червня 2018 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Капустинського М.М.

суддів: Моніча Б.С.

ОСОБА_1,

за участю секретаря Шведюк М.М.,

представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від "02" березня 2018 р. у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, , -

суддя в 1-й інстанції - Щербаков В.В.,

час ухвалення рішення - не зазначено,

місце ухвалення рішення - м. Рівне,

дата складання повного тексту рішення - 07.03.2018р.,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - ГУНП в Рівненській області) про визнання протиправними та скасування наказів від 31.08.2017 №882 та від 29.09.2017 №219о/с, поновлення на службі в Національній поліції на посаді інспектора з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області зі спеціальним званням старшого лейтенанта поліції.

З урахуванням заяви про зміну позовних вимог, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати накази ГУНП в Рівненській області від 31.08.2017 №882 та від 29.09.2017 №219о/с з урахуванням змін, внесених наказом від 12.01.2018 №5о/с, поновлення на службі в Національній поліції на посаді інспектора з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області зі спеціальним званням старшого лейтенанта поліції та стягнення грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Змінені позовні вимоги обґрунтовані тим, що оспорювані накази є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 02 березня 2018 року позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 31.08.2017 №882 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 29.09.2017 №219о/с з урахуванням змін, внесених наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 12.01.2018 №5о/с.

Поновлено ОСОБА_2 на службі в Національній поліції на посаді інспектора з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з 15.10.2017.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Рівненській області (вул.Хвильового, 2, м.Рівне, 33028; ідентифікаційний код 40108761) на користь ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, 33000; ідентифікаційний код НОМЕР_1) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.10.2017 по 02.03.2018 в сумі 34802,22грн. (тридцять чотири тисячі вісімсот дві гривні двадцять дві копійки).

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_2 на службі в Національній поліції з 15.10.2017 та в частині стягнення із Головного управління Національної поліції в Рівненській області середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць 7818,00грн. (сім тисяч вісімсот вісімнадцять гривень) звернуто до негайного виконання.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Головне управління Національної поліції в Рівненській області звернулось до суду зі скаргою, в якій посилаючись на порушення норма матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що службове розслідування проведено об'єктивно та за його результатами встановлено, що старшим інспектором з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського ВП капітаном поліції ОСОБА_2 допущено порушення конституційних прав та свобод гр.ОСОБА_3 та інших осіб, вбачається явний прояв неетичної поведінки, тобто порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні вимог антикорупційного законодавства України, використанні свого службового становища та пов'язаних з цим можливостей з метою власної наживи та збагачення, невжитті заходів при надходженні пропозиції щодо надання йому грошових коштів без законних на те підстав, що у своїй сукупності призвело до вступу в неділові відносини із цивільними особами та виникнення надзвичайної події, яка підриває авторитет Національної поліції, ім'я та статус останнього, як поліцейського. Вказує на те, що застосоване дисциплінарне стягнення відповідає тяжкості проступку та обставинам, за яких його скоєно. Відтак, позивача звільнено зі служби в поліції за вчинення такого проступку.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Вказав, що в ході службового розслідування не було доведено його вину, проте всупереч абз.1 п.5.4. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, було прийнято рішення про притягнення його до відповідальності та застосовано звільнення, яке є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Вислухавши представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_2, з 29.12.2014 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ України, а з 07.11.2015 службу в Національній поліції України. З 09.08.2016 на посаді інспектора з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області, з присвоєним спеціальним званням - старший лейтенант поліції.

Наказом №882 від 31.08.2017 ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з Національної поліції.

Наказом ГУНП в Рівненській області від 29.09.2017 №219 о/с, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2, інспектора з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області звільнено, з 29.09.2017, за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Підставою, зазначено наказ ГУНП в Рівненській області від 31.08.2017 №882.

Наказом №5 о/с від 12.01.2018 внесено часткові зміни до наказу ГУНП в Рівненській області від 29.09.2017 №219о/с, щодо дати звільнення. Відповідно до вказаного наказу ОСОБА_2 (0051849) звільнено зі служби в Національній поліції, 14.10.2017.

Вважаючи оспорювані накази протиправними, ОСОБА_2 звернувся до суду з відповідним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що ГУНП в Рівненській області не доведено правомірності прийняття оспорюваних наказів, а тому вказані накази є незаконними та необґрунтованими.

Розглядаючи питання про законність і обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначено Законом №580-VIII, який набув чинності 07.11.2015.

Відповідно до ст.1 Закону №580-VIII, Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, діяльність якої спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно з положеннями ст.17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII).

Приписами ч.2 ст.19 Закону №580-VIII визначені підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі ст.9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України Про Національну поліцію від 23.12.2015 №901-VIII», до набрання чинності Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України від 22.02.2006 №3460-IV (далі - Дисциплінарний статут №3460-IV), яким визначається сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Так, відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту №3460-IV, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно зі ст.2 Дисциплінарного статуту №3460-IV передбачено, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Приписами ст.7 Дисциплінарного статуту №3460-IV встановлено, що службова дисципліна України базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Відповідно до п.6 ст.12 Дисциплінарного статуту №3460-IV, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України (ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту №3460-IV).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 №230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за №541/23073 (далі - Інструкція №230).

Пунктом 2.1 Інструкції №230 передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС (рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України) чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, невиконання або неналежного виконання особами РНС під час службової діяльності вимог чинного законодавства, що призвело до порушення прав та законних інтересів громадян або негативно вплинуло на забезпечення виконання покладених на ОВС завдань з охорони громадського порядку, боротьби зі злочинністю. (пп.2.2.1 п.2.2 Інструкції №230).

Згідно з п.2.6 Інструкції №230, підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Так, на підставі наказу ГУНП в Рівненській області від 02.08.2017 №1277, уповноваженими особами відповідача проведено службове розслідування щодо вчинення неправомірних дій окремими працівниками Дубенського відділу поліції ГУНП в Рівненській області, за наслідками якого 31.08.2017 складено висновок.

Підставами для проведення службового розслідування стало звернення гр.ОСОБА_3 за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників Дубенського ВП ГУНП в Рівненській області, про що безпосередньо зазначено у наказі №1277 від 02.08.2017.

Згідно з вказаним висновком, у ході проведення службового розслідування встановлено, що старшим інспектором з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського ВП капітаном поліції ОСОБА_4 та інспектором з дорожнього нагляду сектору превенції Дубенського ВП лейтенантом поліції ОСОБА_2 допущено порушення конституційних прав та свобод гр.ОСОБА_3, її внука ОСОБА_5, та близьких родичів громадян ОСОБА_6 Weber Nikol, Muller Daniel, Herman Rene, вбачається явний прояв неетичної поведінки, тобто порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні вимог антикорупційного законодавства України, використанні свого службового становища та пов'язаних з цим можливостей з метою власної наживи та збагачення, невжитті заходів при надходженні пропозиції щодо надання йому грошових коштів без законних на те підстав, що у своїй сукупності призвело до вступу в неділові відносини із цивільними особами та виникнення надзвичайної події, яка підриває авторитет Національної поліції, ім'я та статус вказаних осіб, як поліцейських.

Як встановлено судом першої інстанції, одночасно з проведенням службового розслідування, за заявою ОСОБА_3 зареєстровано кримінальне провадження №0000049 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України відносно посадових осіб Дубенського ВП ГУ НП в Рівненській області, зокрема, і ОСОБА_2

З дослідженої судом постанови про закриття кримінального провадження від 30.10.2017, винесеної старшим слідчим слідчого відділу прокуратури Рівненської області радником юстиції ОСОБА_7, за результатами розгляду матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000049 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України, вбачається, що кримінальне провадження відносно, зокрема, ОСОБА_2 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України, закрито на підставі п.1 ч.1 ст.284 КПК України, тобто у зв'язку з відсутністю події злочину, передбаченого ч.1 ст.365 КК України.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту №3460-IV, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо (ч.10).

При цьому, звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу (ч.15).

Висновок службового розслідування не містить жодних посилань на будь-яке дослідження вказаних вище складових.

Разом з тим, даний висновок місить посилання на абз.1 п.5.4 Інструкції №230, згідно з яким, якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Проте, всупереч вказаній нормі, в основу такого висновку комісія покладає не повністю доведену вину позивача, а сам факт повідомлення гр.ОСОБА_3 про можливі неправомірні дії окремих працівників Дубенського ВП ГУ НП в Рівненській області, зазначаючи, що факт грубого порушення службової дисципліни, а саме порушення правил етичної поведінки та вимог антикорупційного законодавства, введення в оману громадян ОСОБА_6 з метою власної наживи доведено, а відтак це підриває авторитет органів Національної поліції України, ім'я та статус як діючого поліцейського.

Суд вважає за необхідне зазначити, що кримінальне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України, є кримінально караною дією, що підлягає встановленню за наслідками кримінального провадження і доведення вини особи. Крім того законодавцем визначено кримінальну та адміністративну відповідальність за порушення антикорупційного законодавства та вчинення антикорупційних правопорушень.

При цьому, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, як подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), так і винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (ст.94 КПК України).

Згідно зі ст.62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Як вбачається з наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності №882 від 31.08.2017, ОСОБА_2 звільнено зі служби в Національній поліції за порушення службової дисципліни, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст.22 Закону України «Про запобігання корупції», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, ст.7 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», що виразилось у недотриманні вимог антикорупційного законодавства України, обмежень, пов'язаних з проходженням служби в Національній поліції України, що у свою чергу призвело до вступу в неділові відносини з цивільними особами, шляхом використання свого службового становища та пов'язаних з цим можливостей з метою власної наживи та збагачення, а також невжитті відповідних заходів при надходженні пропозиції щодо надання їм грошових коштів без законних на те підстав.

Однак, викладені у вказаному наказі та висновках службового розслідування, факти не знайшли свого підтвердження, в ході проведення службового розслідування, виходячи з наступного.

Відповідачем не надано суду доказів притягнення ОСОБА_2 до будь-якої, з перелічених вище відповідальності за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень. Зважаючи на те, що дисциплінарна відповідальність застосовується до суб'єктів корупційних правопорушень, як наслідок притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності, то суд приходить до висновку про безпідставність її застосування у даному випадку.

Твердження щодо невжиття ОСОБА_2 відповідних заходів при надходженні пропозиції щодо надання йому грошових коштів без законних на те підстав спростовані самим висновком службового розслідування від 31.08.2017, оскільки у ньому зазначається, що позивачу будь-які грошові кошти ніхто не пропонував, а навпаки він їх нібито вимагав від громадян ОСОБА_6.

Не знайшов свого підтвердження і факт використання свого службового становища та пов'язаних з цим можливостей з метою власної наживи та збагачення, оскільки кримінальне провадження, зареєстроване за вказаним фактом відносно ОСОБА_2 закрите, у зв'язку з відсутністю події кримінального правопорушення.

Однак, висновком службового розслідування від 31.08.2017, комісією рекомендовано звільнити позивача зі служби в Національній поліції у зв'язку з порушенням службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог антикорупційного законодавства України, обмежень, пов'язаних з проходженням служби в Національній поліції України, що у свою чергу, призвело до вступу в неділові відносини з цивільними особами шляхом використання свого службового становища та пов'язаних з цим можливостей з метою власної наживи та збагачення, а також невжитті відповідних заходів при надходженні пропозиції щодо надання йому матеріальних цінностей у вигляді грошових коштів без законних на те підстав.

Така позиція комісії суперечить положенням статті 65 Закону №1700-VII, згідно з якою з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Як вбачається з наказу №1277 від 02.08.2017 «Про призначення службового розслідування», службове розслідування призначено не за поданням спеціального уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства, а на підставі звернення гр.ОСОБА_3

Так, доказом вчинення особою корупційного правопорушення може бути лише обвинувальний вирок суду або постанова у справі про вчинення адміністративного правопорушення, які набрали законної сили, а також, відповідно до положень статті 59 Закону №1700-VII, відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень, внесених до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення.

Вирок суду чи постанова у справі про вчинення адміністративного правопорушення, які б набрали законної сили на момент виникнення спірних правовідносин, або відомості з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення відносно позивача не знайшли свого відображення у матеріалах справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що дисциплінарне стягнення було застосовано до позивача безпідставно, що є підставою для визнання протиправним та скасування не лише наказу про накладення такого стягнення, а і наказу про звільнення позивача зі служби в поліції.

Відповідно до ч.1 ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не впливають на правильність прийнятого судового рішення. Постанову прийнято з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Рівненській області залишити без задоволення, рішення Рівненського окружного адміністративного суду від "02" березня 2018 р. без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя М.М. Капустинський

судді: Б.С. Моніч

ОСОБА_1

Повне судове рішення складено "07" червня 2018 р.