Справа № 210/951/17(2-аз/210/21/17)
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2018-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 червня 2018 рокусправа № 210/951/17(2-аз/210/21/17)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: суддя-доповідач: ОСОБА_1

судді: Білак С.В. Олефіренко Н.А.

секретар судового засідання: Лащенко Р.В.

за участі представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області на постанову Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.10.2017 р. (суддя Хлистуненко О.В.) в справі № 210/951/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Копторг-КР» до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Копторг-КР» звернулось до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з адміністративним позовом до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області (далі відділ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2-ЮР від 08.11.2016 р., передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Постановою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.10.2017 р. позов задоволено, визнано протиправною та скасовано постанову начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_3 № 2-ЮР від 08.11.2016 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», відносно ТОВ «Копторг-КР».

В апеляційній скарзі відповідача просить скасувати постанову з підстав неповного зясування обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апелянт вказує на неправильний висновок суду першої інстанції про недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки відповідачем дотримана така процедура. Також судом не враховано доведеність вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яке виразилось у експлуатації обєкта, що не прийнятий в експлуатацію.

В відзиві на апеляційну скаргу позивач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, залишивши рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача до судового засідання не зявився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином в контексті ч. 8 ст. 126, ст. 128 КАС України, у звязку з чим суд визнав за можливе здійснити апеляційний перегляд справи за відсутності представника позивача.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги матеріалами справи, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 26.10.2016 р. службовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради із залученням завідувача відділу земельних питань та будівництва виконкому Довгінцивської районної у місті ради ОСОБА_4 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Копторг-КР» на обєкті будівництва «Самочинне будівництво за адресою: вул. Залізничників (Ленінського Комсомолу) буд. 14-б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область», за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016 р., в якому зазначено про порушення вимог законодавства, які були виявлено під час перевірки, а саме порушення вимог ст. 34, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року.

На підставі акту перевірки від 26.10.2016 р. службовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2016 р., в якому наведено зміст виявленого порушення та зазначено, що відповідальність за його вчинення передбачена абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

За результатами розгляду акту перевірки та протоколу від 26.10.2016 р. начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради прийнято постанову № 2-ЮР про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.11.2016 р., відповідно до якої ТОВ «Копторг-КР» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 62 250, 00 грн.

Суд першої інстанції встановив, що підставою прийняття оскаржуваної постанови стало проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, на підставі наказу відповідача від 19.10.2016 р. № 26 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення такої перевірки № 2 від 19.10.2016 р.; в акті перевірки зазначено, що будь-які будівельно-монтажні роботи за адресою: вул. Залізничників (Ленінського Комсомолу) буд. 14-б, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область не виконуються, будівельна техніка та будівельники відсутні; проте, з фасаду будівлі встановлено факт виконання будівельних робіт з прибудови без дозвільних документів; будь-які дозвільні документи відносно здійсненої прибудови не реєструвалися, чим порушено вимоги ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». У звязку з цим зробив висновок, що в наказі про проведення позапланової перевірки та направленні на перевірку йде мова про перевірку достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, хоча в акті перевірки наголошується на відсутності такої декларації взагалі.

Суд першої інстанції зазначив, що всупереч зазначенню в акті перевірки про її проведення в присутності директора позивача в акті відсутні підпис директора, а також відомості про вручення копії акту директору підприємства. Також відсутній підпис директора підприємства в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відомості про вручення протоколу.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «Копторг-КР» набуло право власності на нежитлову будівлю, загальною площею 174,4 кв.м. по адресу: м. Кривий Ріг, вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу), будинок 14-б, на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія САК № 728424 від 30.12.2015 р., видане Криворізьким міським управлінням юстиції та зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 30.12.2015 року, індексний номер рішення про державну реєстрацію права 27716138. Попереднім власником вказаної нежитлової будівлі був ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу нерухомості від 12.12.2003 року № 115392. Рішенням виконавчого комітету Довгинцівської районної ради від 18.02.2004 року було змінено поштову адресу нежитлової будівлі по вул. Ленінського комсомолу, 14 з літери «а» на літеру «б».

Згідно з довідкою ТОВ «Смарт Інжинірінг» від 14.12.2016 року № 0082/12-2016-Б при обстежені нежитлової будівлі А-2 з прибудовою «А1-1» за адресом: м. Кривий Ріг, вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу) буд. 14-б, виявлено спорудження металевих сходів літ. «а1». Вказані зміни виявлені при поточній інвентаризації, ураховано відповідно до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 127 від 24.05.2001 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10.07.2001 року за № 582/5773, не належать до самочинного будівництва. На оригіналі технічного паспорту нежитлової будівлі по адресу: м. Кривий Ріг, вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу), будинок 14-б, відсутні будь-які позначки та штампи про здійснення самочинного будівництва.

Суд першої інстанції зазначив, що нежитлова будівля за адресом: м. Кривий Ріг, вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу), буд. 14-б не є об'єктом будівництва або реконструкції згідно з чинними нормативно-правовими актами в галузі будівництва, позивач не має статусу субєкта містобудівної діяльності, тому застосування до позивача заходів архітектурно-будівельного контролю з боку відповідача є неправомірним.

Зважаючи на вказані обставини, а також те, що під час складання протоколу про правопорушення представник позивача не був присутній, копія останнього належним чином не вручалась; про розгляд справи позивач не повідомлявся та постанову про притягнення до відповідальності безпосередньо після розгляду справи представником позивача не отримано, суд першої інстанції дійшов висновку про недотримання відповідачем під час складання та розгляду матеріалів про правопорушення вимог, встановлених ст. 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та п.п. 10, 13, 14, 16 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та про протиправність постанови, яка оскаржується.

Суд вважає такі висновки суду першої інстанції необґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що за зверненням голови Довгинцівської районної у місті Кривий Ріг ради від 31.08.2016 р. щодо здійснення самочинного будівництва за адресою: вул. Залізничників (Ленінського комсомолу), 14-б у м. Кривий Ріг, направлене до відділу Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на підставі направлення № 25 від 19.10.2016 р. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Копторг-КР» на об'єкті: «Самочинне будівництво за адресою: вул. Залізничників (Ленінського комсомолу), 14-б у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області». За змістом акту перевірки, перевірка проведена у присутності директора ТОВ «Копторг-КР» ОСОБА_5 За результатами перевірки складено акт від 26.10.2016 р. перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено факт експлуатації обєкта, який не прийнято в експлуатацію, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

26.10.2016 р. службовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Копторг-КР», а також припис № 5 від 26.10.2016 р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Акт перевірки, протокол та припис направлено позивачу за адресою, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань рекомендованим листом з повідомленням 31.10.2016 р. Поштове відправлення повернулось за зворотною адресою у звязку із закінченням терміну зберігання (а.с. 68).

Постановою № 2-ЮР про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.11.2016 р., прийнятою начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ТОВ «Копторг-КР» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (експлуатація обєкта, не прийнятого в експлуатацію), та накладено штраф в розмірі 65250 грн.

Також судом встановлено, що нежитлове приміщення № 14-б по вул. Ленінського комсомолу (зараз Залізнична) у м. Кривий Ріг належить ТОВ «Копторг-КР» на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії САК № 728424, виданого Криворізьким міським управлінням юстиції 30.12.2015 р., індексний номер 51320547, рішення про державну реєстрації права власності індексний номер 27716138 від 30.12.2015 р.

За змістом акту перевірки, відповідачем встановлено експлуатацію позивачем обєкта прибудови як такої, що не прийнята в експлуатацію.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Згідно з частинами 1, 2 статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 3, 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як зазначено вище, в розглядуваному випадку підставою для призначення позапланової перевірки позивача слугувало звернення голови Довгинцівської районної у м. Кривий Ріг ради про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, що узгоджується із положеннями п. 7 Порядку № 553.

У звязку з отриманнями вказаного звернення про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства начальником відділу 19.10.2016 р. службовим особам відділу видано направлення на проведення позапланової перевірки № 25. Предявивши направлення та службові посвідчення позивачу, ці посадові особи були допущені до проведення перевірки.

Згідно з п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В акті перевірки зазначено про присутність директора ТОВ «Копторг-КР» ОСОБА_5О під час її проведення. Разом з тим, в акті перевірки відсутній підпис ОСОБА_5, а також відомості про відмову від отримання копії акту.

Аналогічно, такі відомості відсутні й в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку № 553 встановлено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті

відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Судом встановлено, що уповноваженою посадовою особою інспекції 26.10.2016 р. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб'єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Акт та прийняті за наслідками перевірки рішення (припис, протокол) відповідно до п. 21 Порядку направлені позивачеві засобами поштового звязку 31.10.2016 р., проте не отримані, повернуті відповідачу через закінчення терміну зберігання. При цьому в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який направлений позивачу засобами поштового звязку, містились відомості про призначення до розгляду справи на 08.11.2016 р. на 10 годину.

Тобто, відповідачем дотримано процедуру, встановлену Порядком № 553, щодо здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, а також Порядком № 244 щодо накладення штрафу, зокрема, щодо повідомлення субєкта, який притягується до відповідальності, про розгляд протоколу, проте саме через неотримання позивачем поштового відправлення він не реалізував право бути присутнім під час розгляду протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно, суд вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції про недотримання відповідачем процедури проведення перевірки та розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Щодо правомірності притягнення ТОВ «Копторг-КР» до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суд вказує на наступне.

Дослідженням матеріалів фотофіксації (а.с. 66) судом встановлено, що до будівлі № 14-б по вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу) у м. Кривий Ріг прибудовано приміщення, у якому знаходяться сходи на 2 поверх. Зазначене приміщення має підлогу, вимощену керамічною плиткою, стіни (2 стіни є спільними з основною будівлею), вікна, окремий вхід, покрівлю.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Як встановлено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

За приписами ч. 10 ст. 39 цього Закону саме замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Позивачем не подавалася декларація про готовність обєкта до експлуатації.

В контексті спірних правовідносин спірним є питання експлуатації ТОВ «Копторг-КР» закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2018 р. в справі № 210/954/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Копторг-КР» до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка набрала законної сили, відмовлено у задоволенні позову про визнання протиправною та скасування постанови від 08.11.2016 р. № 1-ЮР, якою ТОВ «Копторг-КР» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф. Вказаним судовим рішенням встановлено, що зазначена прибудова зведена без дозвільних документів, що є порушенням ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За приписами ч. 1 ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обовязковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Оскільки судовим рішенням в справі № 210/954/17, яке набрало законної сили, встановлено виконання позивачем будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації, такі обставини мають преюдиціальне значення для правовідносин, що є спірними в цій справі.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон № 208), відповідно до статті 1 якого правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог,

установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Як визначено п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону № 208, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації, щодо об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Зважаючи на встановлення судовим рішенням, що набрало законної сили, факту виконання позивачем будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт стосовно спірної прибудови, вважається доведеним факт експлуатації позивачем об'єкта будівництва, не прийнятого в експлуатацію, відповідно, є доведеним вчинення позивачем порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що свідчить про обґрунтованість накладення на позивача штрафу в розмірі 65250 грн. на підставі абз. 2 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Суд вказує на необґрунтованість висновків суду першої інстанції, що спірна прибудова не є обєктом будівництва або реконструкції.

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів; 6) реєстрація права власності на обєкт містобудування.

Відповідно до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіону України від 16.05.2011 № 45, під будівництвом розуміється нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт обєктів будівництва.

Пунктом 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, визначено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг (п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»).

У ДБН В.2.2-9-2009. «Громадські будинки та споруди. Основні положення» міститься визначення поняття прибудови. Так, прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

Поняття приміщення наведене у Національному стандарті №2 «Оцінка нерухомого майна», затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 р. № 1442 (далі - стандарт), відповідно до п. 2 якого приміщення - частина внутрішнього об'єму будівлі, обмежена будівельними елементами, з можливістю входу і виходу; прибудовані приміщення - приміщення, що прибудовані до основної будівлі та мають з нею хоча б одну спільну стіну.

Судом встановлено, що прибудова до будівлі по вул. Залізничників, 14-б не може бути відокремлена від будівлі без її пошкодження та істотного знецінення та її не можна вільно переміщувати в просторі, а отже вона є річчю нерухомою, складовою частиною нежитлової будівлі.

При цьому суд вказує на помилковість посилання суду першої інстанції на довідку ТОВ «Смарт Інжинірінг» від 14.12.2016 р. № 0082/12 2016-Б, відповідно до якої під час проведення технічної інвентаризації за зазначеною адресою не виявлено самочинного будівництва, оскільки на оригіналі технічного паспорту нежитлової будівлі по адресу: м. Кривий Ріг, вул. Залізничників (колишня Ленінського комсомолу), будинок 14-б відсутні будь-які позначки та штампи про здійснення самочинного будівництва.

У зазначеному технічному паспорті, дійсно, не відображено наявність прибудови, проте вказаний технічний паспорт виготовлений 04.03.2016 р., тобто, до проведення перевірки відповідачем (з 20.10.2016 р. до 26.10.2016 р.).

Відтак, зазначений технічний паспорт нежитлової будівлі не є належним доказом відсутність самочинно зведеної прибудови, оскільки останню зведено після його виготовлення.

Також є помилковим посилання суду першої інстанції на довідку TOB «Смарт Інжинірінг» від 14.12.2016 р. № 0082/12 2016-Б, оскільки згідно з цією довідкою при обстежені нежитлової будівлі літ. А-2 з прибудовою літ. А№-1 за адресом: м. Кривий Ріг, вул. Ленінського комсомолу, 14-б виявлено спорудження металевих сходів літ. а№. Так, остання інвентаризація спірного обєкта проводилась TOB «Смарт Інжинірінг» 04.03.2016 р., тобто у довідці йде мова про технічну інвентаризацію проведену в березні 2016 р., коли спірної прибудови не було.

Крім того, є неправильним застосування до цих правовідносин вимог абз. 73 п. 3.2. розділу 3 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації обєктів нерухомого майна № 127 від 24.05.2001 р., відповідно до яких не належать до самочинного будівництва для громадських та виробничих будівель (приміщень) зведення на земельній ділянці тимчасових господарських будівель та споруд, навісів, альтанок, тамбурів, терас, веранд, наметів, накриття, сходів, ганків тощо, оскільки самочинно зведена прибудова не належить до жодної з перелічених споруд, а відповідає критеріям встановленим для прибудованих приміщень.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції неповно зясовані обставини, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи, судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Оскільки предметом позову в цій справі є рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто ця справа є справою незначної складності у розумінні п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України в редакції, яка діє з 15.12.2017 р. та підлягає застосуванню судом апеляційної інстанції відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області на постанову Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.10.2017 р. в справі № 210/951/17 задовольнити.

Постанову Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.10.2017 р. в справі № 210/951/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Копторг-КР» до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності скасувати.

Ухвалити в справі № 210/951/17 нове судове рішення.

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Копторг-КР» до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 04.06.2018 р. та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 11.06.2018 р.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

Суддя: С.В. Білак

Суддя: Н.А. Олефіренко