Справа № 810/144/18
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2018-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2018 року № 810/144/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Сіренко Ю.П., за участю: представників позивача - Місіної Л.П., Просєкіна М.А. та представника відповідача - Єфіменко К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фора" до Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Фора» (далі - позивач, ТОВ «Фора») з позовом до Офісу великих платників податків ДФС (далі - відповідач, ОВПП ДФС), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення № від 21.09.2017 про застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) на суму 36 909,69 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним, оскільки відповідач дійшов необґрунтованих висновків про порушення позивачем законодавства у сфері обігу готівки.

Позивач зазначив про те, що в акті перевірки від 05.09.2017 №2298/1000/14/32294897 з урахуванням висновку про результати розгляду заперечення від 19.09.2017 №155/10-36-14-06-24 ГУ ДФС у Київській області, на підставі якого було прийнято спірне податкове повідомлення-рішення, контролюючий орган зазначив про несвоєчасне оприбуткування ТОВ "Фора" готівкових коштів за 25.08.2017 у касовій книзі підприємства на суму 2853,93 грн., оскільки запис про оприбуткування готівкових коштів на вказану суму до касової книги підприємства здійснено після 27.08.2017, чим порушено п. 2.6. 2.8 «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637 (із змінами та доповненнями).

Позивач не погоджується з такими висновками, викладеними в акті фактичної перевірки, виходячи з оприбуткування готівки у повному обсязі, та зазначає про допущення у книзі обліку розрахункових операцій арифметичної помилки, яка не вплинула на фактичне оприбуткування.

При цьому, позивач зазначив, що оприбуткування готівки в повній сумі підтверджується своєчасно роздрукованими Z-звітом № 00109 та Z-звітом № 00110 від 25.08.2017, а також записами у касовій книзі. Крім того, перевіркою не встановлено порушення ведення порядку реєстрації касових ордерів, натомість, до перевірки надано вкладні аркуші касової книги, з яких вбачається своєчасність, в день отримання оприбуткування готівки, та сума готівки співпадає із сумами, які зафіксовано Z-звітом з РРО, які роздруковані 25.08.2017 та мають №№ 00109 та 00110. Актом перевірки не встановлено й несвоєчасності здачі зазначеної готівки на інкасацію та розбіжностей в сумі, що підтверджується рухом готівки за 26.08.2017, а саме залишок готівки на початок дня співпадає із залишком готівки на кінець робочого дня за 25.08.2017.

Також позивач не погоджується з позицією відповідача щодо перевищення встановленого ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн., та зазначив, що згідно з внутрішніми наказами ліміт каси встановлено з 05.05.2017 - 100000,00 грн., а з 10.08.2017 - 13 3200,00 грн., які доведені до відома старшого касиру магазину, тому ліміт каси не перевищено.

Відповідач позов не визнав, надав суду письмові заперечення, в яких вказав, що під час здійснення документальної позапланової перевірки ТОВ "Фора", посадовими особами було встановлено порушення позивачем вимог Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, зокрема, у вигляді несвоєчасного оприбуткування готівки в книзі РРО на суму 2 853,93 грн. та перевищення встановленого ліміту залишку готівки в касі на суму 11 320,02 грн.

Так, відповідач повідомив, що в ході перевірки книги ОРО № р/1 було виявлено факт несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів за 25.08.2017 в книзі ОРО на суму 2 853,93 грн. згідно з фіскальним звітним чеком Z-звіту № 00110, а саме запис про оприбуткування готівкових коштів здійснено після 27.08.2017, що підтверджується записами в книзі ОРО.

Також відповідач зазначив, що в ході перевірки було виявлено перевищення встановленого ліміту готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн.

При цьому, відповідач, посилаючись на наказ «Про затвердження ліміту каси» від 05.05.2017 №314/1, яким встановлено прогнозний ліміт залишку готівки в касі в сумі 100000,00 грн., зауважив про те, що після закінчення трьох місяців роботи ліміт залишку готівки не переглянуто за фактичними показниками роботи в 14-денний строк (по 20.08.2017).

Крім того, відповідач зазначив про те, що факт не перегляду ліміту залишку готівки в касі магазину ТОВ «Фора» після закінчення перших трьох місяців роботи підтверджується власноручно написаним поясненням заступника керуючого магазину ОСОБА_4

Представник позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Представники відповідача в судових засіданнях проти позову заперечували, просили відмовити у його задоволенні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідно до податкового повідомлення-рішення ОВПП ДФС від 21.09.2017 № згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, за порушення пункту 2.6, 2.8 Постанови про затвердження положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні від 15.12.2004 №637 до магазину за адресою Київська область, Києво-Святошинський район, с. Мила, вул. Комарова, 44-В, що належить позивачу ТОВ "Фора", застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 36 909,69 грн.

Зазначене податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі акту фактичної перевірки від 05.09.2017 №2298/1000/14/32294897 (дата реєстрації акту в органі ДФС за місцем державної реєстрації від 11.09.2017 №0102/28/10/РРО/32294897) ТОВ «Фора» (код 32294897) та з урахуванням висновку ГУ ДФС у Київській області про результати розгляду заперечення від 19.09.2017 № 155/10-36-14-06-24 (далі по тексту - акт перевірки).

В акті перевірки зафіксовано порушення позивачем зокрема пунктів 2.6, 2.8 Постанови про затвердження положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні від 15.12.2004 №637, а саме: виявлено факт несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів за 25.08.2017 в книзі ОРО на суму 2 853,93 грн. згідно з фіскальним звітним чеком Z-звіту № 00110, запис про оприбуткування готівкових коштів здійснено після 27.08.2017, що підтверджується записами в книзі ОРО.

Крім того, в акті перевірки зазначено, що виявлено перевищення встановленого ліміту готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн. Після закінчення трьох місяців роботи ліміт залишку готівки не переглянуто за фактичними показниками роботи в 14-денний строк (по 20.08.2017), який згідно з наказом «Про затвердження ліміту каси» від 05.05.2017 №314/1 встановлено в сумі 10 0000,00 грн.

З матеріалів справи також слідує, що позивач, не погоджуючись з висновками, які викладені в акті перевірки, звернувся до ГУ ДФС у Київській області із запереченнями від 08.09.2017 вих.№08/09-01 до акту перевірки від 05.09.2017 №2298/1000/14/32294897.

За результатами розгляду заперечення, ГУ ДФС листом від 21.12.2016 №3128/10/10-36-14-01 надало позивачу відповідь про те, що докази, надані в запереченні до акту фактичної перевірки прийняті до уваги, але не спростовують порушення, виявлені під час перевірки.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття вказаного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся до Державної фіскальної служби України зі скаргою від 03.10.2017 вих.№03/10-1 на податкове повідомлення-рішення від 21.09.2017 №, у якій просив вищестоящий податковий орган скасувати оспорюване податкове повідомлення-рішення.

За результатами розгляду вищевказаної скарги ТОВ "Фора", Державною фіскальною службою України було прийнято рішення від 21.12.2017 №30930/6/99-99-11-03-01-25, яким податкове повідомлення-рішення від 21.09.2017 № залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем спірного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання його протиправним та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою визначені Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, яке затверджене постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637, та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за №40/10320 (далі - Положення №637).

Згідно з п.2.2 Положення №637 підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.

Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

Абзацами 1-3 пункту 2.6 Положення №637 встановлено, що вся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням реєстратора розрахункових операцій або використанням розрахункової книжки оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах (абз.5 п.2.6 Положення №637).

Відповідно до абз.2-3 п.1 Указу Президента України "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" від 12.06.1995 № 436/95 у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу:

за перевищення встановлених лімітів залишку готівки в касах - у двократному розмірі сум виявленої понадлімітної готівки за кожний день;

за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п'ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Щодо висновків відповідача про несвоєчасне оприбуткування позивачем готівкових коштів за 25.08.2017 у касовій книзі підприємства на суму 2 853,93 грн., суд зазначає таке.

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням розрахункової книжки оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних розрахункової книжки) та відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій. Невиконання будь-якої з цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність, передбачена абз.3 статті 1 названого вище Указу Президента України.

Аналогічний правовий висновок щодо застосування наведених вище норм права міститься в постанові Верховного Суду України від 02.04.2013 у справі № 21-76а13, який в силу положень ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

З наданої позивачем копії Книги обліку розрахункових операцій №Р (далі - КОРО) вбачається рух готівкових коштів за 25.08.2017, який підтверджується видатковими ордерами №№234, 235, 236, супровідною відомістю до сумки з готівкою №8293 (інкасація), прибутковими касовими ордерами №№ 1257-1268. При цьому в КОРО мають місце виправлення.

Наявні в матеріалах справи службові чеки та Z-звіти №№ 00109, 00110, які роздруковані реєстраторами розрахункових операцій протягом 25.08.2017, підтверджують оприбуткування коштів в повній сумі в день їх надходження.

Суд звертає увагу, що розбіжностей між готівковими коштами та їх оприбуткуванням відповідно до касових документів відповідачем в ході перевірки не виявлено.

Крім того, судом встановлено, що з вкладного касового аркушу стор. 110 за 26.08.2017 не вбачається розбіжностей щодо суми готівкових коштів та її рухом, зафіксованим касовими документами. Залишок готівки на початок дня співпадає із залишком готівки на кінець робочого дня 25.08.2017. Тобто вся сума готівкових коштів, що надійшла до каси, була оприбуткована в повному обсязі в день їх надходження.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на неповне оприбуткування суми 2 853,93 грн., оскільки як вбачається з прибуткового ордеру №1268, службового чеку на суму 2 797,25 грн. та Z-звіту № 00110, із суми 2 853,93 грн. покупцю під час здійснення покупки було повернуто суму в розмірі 56,68 грн. (2 797,25 грн. + 56,68 грн. = 2 853,93 грн.).

Також в ході фактичної перевірки ТОВ «Фора» відповідачем порушення ведення порядку реєстрації касових ордерів не встановлено.

З метою повного та всебічного з'ясування обставин справи, судом була допитана в якості свідка ОСОБА_5 Вказана особа була попереджена про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивих показань.

Так, ОСОБА_5 повідомила, що до її обов'язків як до начальника секції розрахунково-касових операцій ТОВ «Фора», та до обов'язків її підлеглих входить нагляд за своєчасним оприбуткуванням коштів через програмне забезпечення (САП), відповідно до якого в режимі реального часу видно, що одночасно з роздрукуванням Z-звіту, службові та денні звіти - одночасно роздруковуються касові ордери на оприбуткування коштів. На думку свідка, вказані в акті перевірки порушення порядку оприбуткування коштів відсутні.

Що стосується виправлень, внесених позивачем в КОРО за 25.08.2017, суд зазначає, що книга обліку розрахункових операцій не є касовою книгою, а порядок виправлення описок/помилок у книзі обліку розрахункових операцій законодавством не визначено.

Отже, не зважаючи на внесені виправлення в КОРО за 25.08.2017, ТОВ "Фора " вчинило відповідні дії по оприбуткуванню готівки у касі в день їх надходження, оприбуткування готівки здійснено на підставах та у порядку, передбаченому чинним на момент реалізації правовідносин, законодавством.

Таким чином, на думку суду, у межах спірних правовідносин не було правових підстав для застосування до позивача штрафних санкцій за не оприбуткування готівки, оскільки допущені виправлення при внесені записів в книгу обліку розрахункових операцій не вплинули на фактичне оприбуткування отриманих сум та внесення їх до установи банку.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 20.05.2014 №К/800/41558/13 (реєстраційний номер ЄДРСР 39034689).

Таким чином, внаслідок відсутності факту правопорушення, протиправним є застосування штрафних (фінансових) санкцій на підставі абз. 3 статті 1 Указу Президента України "Про застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення норм регулювання обігу готівки " від 12.06.1995 № 435/95.

Що стосується доводів відповідача щодо перевищення встановленого ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн. за 21.08.2017, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1 Положення №637 ліміт залишку готівки в касі (далі - ліміт каси) - граничний розмір суми готівки, що може залишатися в касі в позаробочий час.

Відповідно до абз.1 п. 2.7 глави 2 Положення № 637, виходячи з потреби прискорення обігу готівкових коштів і своєчасного їх надходження до кас банків для підприємств, що здійснюють операції з готівкою в національній валюті, установлюється ліміт каси та строки здавання готівкової виручки (готівки) відповідно до вимог глави 5 цього Положення.

Підприємства можуть тримати в позаробочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси обов'язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки. Відокремлені підрозділи підприємств - юридичних осіб можуть здавати готівкову виручку (готівку) безпосередньо до кас таких юридичних осіб або до будь-якого банку для її переказу і зарахування на банківські рахунки зазначених юридичних осіб або до будь-якого банку для її переказу і зарахування на банківські рахунки зазначених юридичних осіб (абз. 1 п. 2.8 глави 2 Положення №637).

Відповідно до п.п. «б» п. 5.1 глави 5 Положення №637 строки здавання підприємствами готівкової виручки (готівки) для її зарахування на рахунки в банках визначаються підприємством і встановлюються за погодженням з відповідним банком (в якому відкрито рахунок підприємства, на який зараховуються кошти): для підприємств у яких час закінчення робочого дня (зміни), що встановлений правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності відповідно до законодавства України, не дає змогу забезпечити здавання готівкової виручки (готівки) в день її надходження, - наступного за днем надходження готівкової виручки (готівки) до каси дня.

Установлення ліміту каси проводиться підприємствами самостійно на підставі розрахунку встановлення ліміту залишку готівки в касі, що підписується головним (старшим) бухгалтером та керівником підприємства (або уповноваженою ним особою). До розрахунку приймається строк здавання підприємством готівкової виручки (готівки для її зарахування на рахунки в банках, визначений відповідним договором банківського рахунку. Для кожного підприємства та його відокремленого підрозділу складається окремий розрахунок встановлення ліміту залишку готівки в касі.

Згідно з абз. 2 п. 5.2 глави 5 Положення №637 установлений ліміт каси затверджується внутрішніми наказами (розпорядженнями) підприємства. Для відокремлених підрозділів ліміт каси встановлюється і доводиться до їх відома відповідними внутрішніми наказами (розпорядженнями) підприємства - юридичної особи.

Ліміт каси підприємства встановлюють на підставі розрахунку середньоденного надходження готівки до каси або її середньоденної видачі з каси, за рішенням керівника підприємства або уповноваженої ним особи (п. 5.3 глави 5 Положення №637).

Відповідно до п.5.8 Положення №637 якщо підприємством ліміт каси не встановлено (незалежно від причин такого невстановлення), то ліміт такої каси вважається нульовим. У цьому разі вся готівка, що перебуває в його касі на кінець робочого дня і не здана підприємством відповідно до вимог цього Положення, вважається понадлімітною.

Отже, нормами чинного законодавства передбачено обов'язок підприємств здійснювати передачу готівкових коштів (виручки) до установу банку, які перевищують встановлений такою юридичною особою ліміт каси.

У випадку не встановлення підприємством ліміту каси такий ліміт вважається нульовим.

Видача з каси підприємства відповідної суми коштів здійснюється з обов'язковим оформленням видаткового касового ордеру, який має містити підпис фізичної особи про одержання готівки із зазначенням одержаної суми.

Згідно зі ст.1 Указу Президента України "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" від 12.06.1995 № 436/95 у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб'єктами підприємницької діяльності, а також постійного представництва нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу за перевищення встановлених лімітів залишку готівки в касах - у двократному розмірі сум виявленої понадлімітної готівки за кожний день.

З матеріалів справи слідує, що згідно з копіями наказів №№ 314/1 та 314/3 про затвердження ліміту каси магазину № 314, що розташований в Київській області, с. Мила, Києво-Святошинський район, вул. Комарова, 44-В, з 05.05.2017 встановлено ліміт каси 100 000 грн., а з 10.08.2017 - 133 200,00 грн. Зазначені накази доведені до відома старшого касиру магазину, про що свідчить відповідний підпис старшого касира про ознайомлення.

Твердження відповідача про те, що після закінчення трьох місяців роботи, ліміт залишку готівки за фактичними показниками роботи у 14-ти денний строк не переглянутий (кінцевий термін 20.08.2017), у зв'язку з чим ліміт вважається нульовим, спростовується вищевказаним наказом № 314/3 від 10.08.2017, відповідно до якого ТОВ «Фора» здійснено перегляд прогнозного ліміту залишку готівки в касі та визначено ліміт залишку в сумі 133 200 грн.

Позивачем визначено ліміт каси з урахуванням режиму і специфіки його роботи відокремленого підрозділу, віддаленості від банку, обсягу касових оборотів (надходжень і видатків) за всіма рахунками, установлених строків здавання готівки, тривалості операційного часу банку, наявності домовленості підприємства з банком на інкасацію тощо, а саме: для підприємств, які мають строк здавання готівкової виручки (готівки) в банк щодня (у день її надходження до каси) або наступного дня від дня її надходження до каси, - у розмірах, що потрібні для забезпечення їх роботи на початку робочого дня, але не більше розміру середньоденного надходження готівки до каси (за три будь-які місяці поспіль з останніх дванадцяти) (п.5.4 глави 5 Положення №637).

Відповідно до абз.1 п.5.9 глави 5 Положення №637 готівкові кошти не вважаються понадлімітними в день їх надходження, якщо вони були здані в сумі, що перевищує встановлений ліміт каси, до обслуговуючих банків не пізніше наступного робочого дня банку або були видані для використання підприємством відповідно до законодавства (без попереднього здавання їх до банку і одночасного отримання з каси банку на зазначені потреби) наступного дня на потреби, які пов'язані з діяльністю підприємства.

Як вбачається з вкладного аркушу касової книги стор.105 та згідно з розрахунком коштів в касі за 21-22.08.2017, наданим позивачем, залишок готівкових коштів на початок дня складав 134 802,67 грн., з яких було інкасовано в цей же день 119 700,00 грн., отже різниця склала 15 102,67 грн., що не є перевищенням встановленого ліміту.

З вкладного аркушу касової книги стор.106 вбачається, що залишок готівкових коштів на початок дня 22.08.2017 становив 161 796,96 грн., з яких в цей же день було інкасовано 136 500,00 грн., отже залишок становив 25 296,96 грн., що не є перевищенням ліміту.

Відповідач посилається на наявність пояснень заступника керуючої ОСОБА_4 як на підставу відсутності наказу про перегляд ліміту каси, в результаті чого вважає, що сума коштів 11 320,02 грн. є перевищенням ліміту каси, при цьому суд звертає увагу на те, що відповідач не здійснює розрахунок визначення суми готівки, яка склала перевищення ліміту, а наведений розрахунок перевищення ліміту в інших документах містить арифметичні помилки. Наказом №314/3 від 10.08.2017 встановлено ліміт, підтверджений відповідним розрахунком.

Також суд звертає увагу на те, що акт перевірки підписано не заступником керуючого ОСОБА_4, а керуючою ОСОБА_5, якій не було запропоновано надати письмові пояснення. При цьому, заступник керуючої ОСОБА_4 не була ознайомлена з актом перевірки.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що відповідно до її посадових обов'язків входить підготування та організація підписання відповідних наказів щодо встановлення та перегляду ліміту каси магазинів, та що нею передавалась копія наказу на магазин, яка зберігалась у старшого касира. Старшого касира не залучали до участі під час перевірки.

При цьому, свідок зауважила про те, що під час перевірки повторно передавалась копія наказу №314/3 від 10.08.2017, та їй невідомо, чому перевіряючі його не взяли до уваги. Свідок вважає, що перевищення ліміту каси не було.

Отже, доводи відповідача щодо перевищення встановленого ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн. спростовуються наказами про встановлення ліміту №№ 314/1 та 314/3 від 05.05.2017 та 10.08.2017, розрахунками ліміту, наданими позивачем відповідно до розділу 5 Положення № 637, поясненнями свідка.

Тобто факт перевищення позивачем встановленого ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Фора» на суму 11 320,02 грн. і порушення п. 2.8 Положення №637 судом не встановлено, матеріали справи та показання свідка дають підстави стверджувати про відсутність перевищення позивачем ліміту залишку коштів у касі.

Враховуючи викладене, податкове повідомлення-рішення ОВПП ДФС від 21.09.2017 № є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, в яких обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до частини другої ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, доказів, які б спростовували доводи позивача, не надав.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір в сумі 1762,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №4253283 від 04.01.2018, оригінал якого знаходиться в матеріалах адміністративної справи.

Понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1762,00 грн. підлягають стягненню на його користь відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень ОВПП ДФС.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС № від 21 вересня 2017 року.

3. Стягнути сплачений судовий збір у розмірі 1762,00 коп (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00коп.) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фора" за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Офісу великих платників податків ДФС

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 18 квітня 2018 р.