Справа № 806/2516/18
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2018-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

08 червня 2018 року м. Житомир справа № 806/2516/18

категорія 6.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної реєстраційної служби Романівського районного управління юстиції Житомирської області, Державного реєстратора Романівського районного управління юстиції Житомирської області Бондарчука Руслана Леонідовича про скасування записів в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом , в якому просить:

-скасувати запис в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно внесений Державною реєстраційною службою Романівського районного управління юстиції Житомирської області: на нежитлову будівлю, Миропільську ГЕС загальною площею 231,13 кв.м., що знаходиться за адресою - АДРЕСА_1 -реєстраційний номер майна - 6132527.

- скасувати запис в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно внесений Державним реєстратором Романівського районного управління юстиції Житомирської області Бондарчуком Русланом Леонідовичем: господарська будівля, загальною площею 265,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер - 14.

З'ясовуючи, після одержання позовної заяви, чи немає підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, судом встановлено наступне.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України та ст. 5 КАС України в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до 1.ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що публічно-правовий спір - спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно з п. 1 ч.2 ст.і 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб'єкт владних повноважень" позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відтак, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Суд зазначає, що при вирішенні питання щодо віднесення спірних правовідносин до адміністративної юрисдикції слід мати на увазі, що однією із сторін спору має виступати суб'єкт владних повноважень та за умови, що предметом спору виступає перевірка законності його рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій.

З позовної заяви вбачається, що позивач просить скасувати запис в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно внесений Державною реєстраційною службою Романівського районного управління юстиції Житомирської області: на нежитлову будівлю, Миропільську ГЕС загальною площею 231,13 кв.м., що знаходиться за адресою - АДРЕСА_1 - реєстраційний номер майна - 6132527 та скасувати запис в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно внесений Державним реєстратором Романівського районного управління юстиції Житомирської області Бондарчуком Русланом Леонідовичем: господарська будівля, загальною площею 265,4 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, реєстраційний номер - 14.

Зокрема, як слідує з тексту позовної заяви, позивач вказує, що є власником цілісного майнового комплексу Миропільської ГЕС, загальною площею 576,4 кв.м., який складається з будівель та споруд. Право власності на таке майно зареєстровано на підставі договору про відступлення права вимоги від 27.12.2005.

Разом з тим, в подальшому позивач дізнався, що на деякі з будівель, що входять до складу майнового комплексу право власності зареєстровано за ТОВ "Агропроменерго", про що свідчить інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Аналіз зазначених фактичних обставин, які повідомив в позовній заяві позивач, дає підстави вважати, що оскаржуваним реєстраційним діям передує невирішений спір між його учасниками про право цивільне, що не належить до предметної юрисдикції адміністративного судочинства, визначеної статтею 19 КАС України.

Таким чином, реєстраційні дії, стосовно яких існує спір про право цивільне, у межах якого можуть бути розв'язані й питання, пов'язані з реєстрацією права власності на нерухоме майно, а тому цей спір не пов'язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку, що зазначена категорія спору не належить до юрисдикції адміністративних судів, а має розглядатися в порядку цивільного судочинства, оскільки вчиненню реєстраційних дій передує невирішений спір про право цивільне.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2018 року в справі № 396/2550/17.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, який розглядає справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини у рішенні у справі Zand проти Австрії зазначив, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, що регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з &lз;…&?в; питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів" (п.п.24-25 рішення у справі Сокуренко і Стригун проти України).

Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку, що зазначена категорія спору не належить до юрисдикції адміністративних судів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Оскільки позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, то наявні правові підстави для відмови у відкритті провадження у даній справі.

У ч.6 ст. 170 КАС України визначено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Зважаючи на характер спірних правовідносин, суд роз'яснює позивачу його право на звернення за захистом порушених прав до суду загальної юрисдикції в порядку цивільного судочинства, з урахуванням вимог, щодо територіальної підсудності встановленої ст.ст. 26-29 Цивільно процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 170, 171, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної реєстраційної служби Романівського районного управління юстиції Житомирської області Державного реєстратора Романівського районного управління юстиції Житомирської області Бондарчука Руслана Леонідовича про скасування записів в державному реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Капинос