Справа № 823/1092/18
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2018-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2018 року Справа № 823/1092/18 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Дорошенко Л.В.,

представника позивача: ОСОБА_1 за довіреністю,

відповідача: ОСОБА_2 особисто,

представника відповідача: ОСОБА_3 за довіреністю,

третя особа ОСОБА_4: не зявився,

третя особа ДАБІ України: ОСОБА_3 за довіреністю,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в місті Черкаси адміністративну справу за позовом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4, Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради звернувся до суду з позовною заявою до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2, в якому просить: скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області від 01.12.2017 №1240.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за наслідками проведення планової перевірки дотримання будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті нагляду управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради складено акт від 22.11.2017, в якому встановлено, зокрема, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 01.12.2017 №768-бп, виданий управлінням планування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: п. 2.3 розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 (далі Порядок №103); п. 3.24*, п. 3.25*, п. 3.30 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сілких поселень».

Рішенням відповідача від 01.12.2017 №1240 скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 14.01.2015 №768-бп.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач зазначає, що пункти 3.24*, 3.25* та 3.30* ДБН 360-92** регулюють питання лінії забудови, а не червоних ліній. Оскільки заявник набув право власності на земельну ділянку до затвердження генерального плану міста Черкаси та плану зонування, червоні лінії були визначені після будівництва житлового будинку та гаража. З вказаних підстав просив позов задовольнити.

Крім того позивач зазначає відсутність порушень п.2.3 Порядку №103, оскільки будівельний паспорт виданий на спроектований житловий будинок, а не на існуючі будівлі.

Відповідачем подано до суду відзив на позов, в якому відповідач позовні вимоги не визнав, та просив в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю, аргументуючи свою позицію тим, що станом на час видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки по вул. Кавказьській, 69. м. Черкаси від 14.01.2015 №768-бп на будівництво житлового будинку з гаражем наміри забудови земельної ділянки порушують вимоги державних будівельних норм, оскільки згідно генеральному плану та плану зонування відстань до червоної лінії від гаражу та добудови до нього складає 0,0 м. Положення пункту 3.30 ДБН 360-92** щодо можливості розміщення гаража по лінії і містобудування забудови за умови погодження з місцевими органами архітектури не застосовуються з огляду на поширення цих положень на забудову сільських поселень. Твердження позивача щодо незастосування вимог плану зонування через набуття права власності на ділянку з існуючими спорудами до затвердження плану зонування безпідставні, з огляду на те, що станом на час видачі будівельного паспорта план зонування діяв в повному обсязі.

До суду також подано відповідь на відзив, в якій позивач не погодився з жодним доводом відповідача, зазначивши їх безпідставними та просив адміністративний позов задовольнити повністю.

24.04.2018 усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення учасників справи, повно, всебічно, об'єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, судом встановлено наступне.

14.01.2015 управлінням планування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради видано ОСОБА_4 будівельний паспорт на будівництво житлового будинку з гаражем №768-бп по вул. Кавказській, 69, м. Черкаси.

Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області ОСОБА_2 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

За результатами перевірки відповідачем складено акт від 22.11.2017 на підставі якого головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області ОСОБА_2 винесено рішення №1240 від 01.12.2017 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 01.12.2015 №768-бп в звязку з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності п.2.3 розділ ІІ «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103; п. 3.24*, п. 3.25*, п. 3.30 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сілких поселень»

Не погоджуючись з останнім позивач подав позов до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011№3038 VI - (далі Закон №3038).

Повноваження Держархбудінспекції щодо здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначені статтею 41-1 Закону №3038, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення), та Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 (далі - Порядок №698).

Згідно абзацу 4 пункту 3 Положення, основним завданням Держархбудіненекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - обєкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до абз. 5 пп. 2 п. 4 Положення, Держархбудінспекція проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих обєктами нагляду.

Відповідно ч. 1 ст. 41-1 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною 2 вказаної передбачено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно ст. 41 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Відповідно до п. 2 Порядку №698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до п. 9 Порядку №698, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції, який затверджується до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Відповідно до п. 10 Порядку №698, планові перевірки проводяться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком1.

Згідно п. 1 Положення «Про Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області», затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції від 12.06.2017 №938(далі - Положення №2), Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утворене як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно абз. 3 п. 3 Положення №2, основними завданнями територіального органу є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Черкаської області, а саме здійснення державного архітектурно - будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно - будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - обєкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 23 Порядку №698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4. Згідно п. 29 Порядку №698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5. Згідно п. 35 Порядку №698, головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

Згідно п. 32 Порядку №698, якщо рішення обєкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Отже, законодавством передбачені умови та порядок проведення планової перевірки органами Державної архітектурно-будівельної інспекції.

На виконання функцій покладених на управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, відповідачем проведено планову перевірку управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, що в свою чергу передбачалась квартальним планом, затвердженим наказом Держархбудінспекції №1480 від 22.09.2017.

За результатом планової перевірки, у відповідності до п. 32 Порядку №698 відповідачем прийнято рішення від 01.12.2017 №1240 про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 14.01.2015 №768-бп

Відповідно до ч. 3 ст. 27 Закон №3038 надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (частина четверта статті 27 Закону №3038).

Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

За приписами пункту 1.2 Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до п. 1.4 Порядку №103, розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні.

Державні будівельні норми «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України. Ці норми обов'язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об'єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Приписами п. 2.1 Порядку №103 передбачено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно п. 2.4. Положення №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно ст. 1 Закону №3038 лінії регулювання забудови - визначені в містобудівній документації межі розташування будинків і споруд відносно червоних ліній, меж окремих земельних ділянок, природних меж та інших територій (пункт 6); червоні лінії - визначені в містобудівній документації щодо пунктів геодезичної мережі межі існуючих та запроектованих вулиць, доріг, майданів, які розділяють території забудови та території іншого призначення (пункт 14).

Пунктом 3.14 ДБН 360-92** передбачено, що житлові будинки з квартирами на перших поверхах треба розміщувати, як правило, з відступом від червоних ліній; по червоній лінії допускається розміщувати житлові будинки з вбудованими у перші поверхи приміщеннями громадського призначення, а на житлових вулицях в умовах реконструкції забудови, яка склалася, - житлові будинки з квартирами на перших поверхах тільки як виняток.

Відповідно п. 3.24* ДБН 360-92** у містах і селищах міського типу на присадибних ділянках при дотриманні санітарних протипожежних і будівельних норм можуть бути розміщені господарські будівлі та гаражі, вбудовані у житловий будинок, прибудовані до нього, або у вигляді окремої будівлі. Розміщення гаражів слід передбачати переважно вбудованими або прибудованими до житлових будинків по лінії забудови або в глибині ділянки.

Приписами п. 3.30 ДБН 360-92** передбачається спорудження надвірних господарських будівель по лінії забудови вулиць і проїздів забороняється, їх треба зводити у глибині садиби з дотриманням санітарних і протипожежних вимог.

Проте приміткою до вказаної норми допускається розміщення гаража по лінії забудови за умови погодження з місцевими органами архітектури і містобудування.

Судом встановлено, що гараж ОСОБА_4 збудований на межі червоної лінії, що діяла на момент його побудови.

Перенесення червоної лінії по вул. Кавказьській, м. Черкаси, встановлено в Плані червоних ліній вулиць м. Черкаси, затвердженого в складі плану зонування території м. Черкаси, затвердженого Рішенням сесії міської ради від 04.12.2014 №2-513.

Суд звертає увагу, що згідно вищевказаного Плану перенесена червона лінія фактично проходить по спорудах розташованих на вул. Кавказська, м. Черкаси, зокрема по гаражу ОСОБА_4

Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що розміщення гаража у встановленому місці допускається, оскільки гараж збудований на межі червоної лінії, що встановлювалась на момент його будівництва.

В той же час суд зазначає, що будівельний паспорт №768-бп від 14.01.2015 передбачає будівництво житлового будинку з гаражем, проте станом на момент видачі будівельного паспорту, гараж існував, тобто вказана обставина суперечить порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Суд не знаходить переконливою аргументацію позивача щодо не охоплення будівельним паспортом №768-бп від 14.01.2015 гаража та господарської споруди (позиції 2 та 3 на схемі забудови земельної ділянки), оскільки при дослідженні в судовому засіданні останнього, встановлено, що вказаний будівельний паспорт №768-бп від 14.01.2015 розроблений не виключно на будівництво житлового будинку, а включає також весь комплекс споруд наявних на земельній ділянці ОСОБА_4 за адресою: вул. Кавказська, 69, м. Черкаси.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись ст. 2, 5, 6, 9, 12, 14, 72, 77, 241-246, 255, 263, 295, КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05.06.2018

Суддя В.В. Гаращенко