Справа № 810/2692/18
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2018-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 червня 2018 року м. Київ 810/2692/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в м. Києві позовну заяву Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Допомога-1» про стягнення штрафних санкцій,-

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов позов Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Допомога-1», в якому позивач просить стягнути з відповідача суму штрафних санкцій у розмірі 10 200,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху у зв’язку з наступним.

Відповідно до пункту одинадцятого частини п’ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, позивачем не виконано вказаних вимог закону.

Згідно із пунктом другим частини п’ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові – для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб – громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, позовна заява не відповідає вказаним вимогам, оскільки, у ній не вказано офіційної електронної адреси, адреса електронної пошти відповідача, або відомостей про її відсутність.

Згідно із частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору.

Разом з тим, позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Суд, розглядаючи вказане клопотання по суті, зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Також, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

На обґрунтування клопотання позивач вказує на відсутність коштів, необхідних для сплати судового збору.

Проте, суд зазначає, що в даному випадку вказана обставина не є підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки відсутність видатків на сплату судового збору не свідчить про незадовільний майновий стан позивача або інші поважні причини його матеріального становища, що можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23.01.2015 №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 820/692/17 (К/9901/3468/17).

Враховуючи викладене, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Також, позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Так, згідно із частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб’єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб’єкту владних повноважень право на пред’явлення визначених законом вимог.

В обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду позивач посилається на те, що 05.03.2018 він звертався до Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками з метою отримання коштів для сплати судового збору. Проте, станом на 31.05.2018 необхідні кошти надано не було.

Розглядаючи зазначене клопотання, суд зазначає, що відсутність видатків для сплати судового збору не може вважатись поважною підставою для поновлення пропущеного строку звернення до суду, оскільки, як зазначено вище, законом позивачу надано право звернутись до суду із клопотанням про відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що вказані позивачем підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду не є поважними.

Відповідно до статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За таких обставин позивачу необхідно надати докази поважності пропуску строку звернення до суду або вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу десятиденного строку для усунення її недоліків з дня отримання копії даної ухвали.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання позивачем суду власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти відповідача, чи відомостей про її відсутність, доказів сплати судового збору у розмірі згідно вимог Закону України «Про судовий збір», поважних підстав для поновлення строку звернення до суду.

Керуючись статтями 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву Державної служби з лікарських засобів та контролю за наркотиками у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Допомога-1» про стягнення штрафних санкцій – залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженю.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лисенко В.І.