Справа № 806/1711/18
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2018 року м. Житомир справа № 806/1711/18

категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Капинос О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради про визнання дій протиправними, зобов'язання повторно розглянути заяву,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- Визнати протиправними дії Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради щодо відмови у внесенні змін до будівельного паспорта №2226/2016 від 29.112016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі за заявою від 21.12.2017.

- Зобов"язати Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради повторно розглянути заяву про внесення змін до будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі і внести зміни до будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі за заявою від 21.12.2017.

В обґрунтування позову зазначив, що 29.11.2016 отримав будівельний НОМЕР_1/2016 будівництва житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: м.Житомир, вул.Барашівська,45. 07.12.2016 подав до управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт. В подальшому, у зв"язку з тим, що за десять метрів від запланованого місця будівництва, на межі його і сусідської земельних ділянок розташована сусідська дворова вбиральня, він змінив наміри забудови земельної ділянки, розпочав будівництво житлового будинку з фронту земельної ділянки, яка належить йому на праві приватної власності. У зв"язку з цим, 21.12.2017 звернувся до відповідача із відповідною заявою про внесення змін до будівельного паспорта. За результатами розгляду вказаної заяви, йому було відмовлено у внесенні змін до будівельного паспорта, повернуто пакет документів замовнику зазначивши, що в процесі розгляду документів з"ясовано, що будівництво нового житлового будинку розпочато з порушенням виданого будівельного паспорта №226/2016 29.11.2016, нове місце розташування житлового будинку не відповідає вимогам додатку 3.1 ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень". Крім того, повідомлено, що до Департаменту надійшли заяви від власника житлового будинку по вул.Барашівська,47 стосовно порушення його інтересів при розпочатому будівництві. Позивач вважає такі дії відповідача протиправними, оскільки будівництво житлового будинку не порушує вимог чинного законодавства, не порушує прав та інтересів інших осіб, тому підстави для повернення поданих ним документів та відмова у внесенні змін до будівельного паспорта відсутні.

Ухвалою від 10.04.2018 відкрито спрощене провадження у справі з викликом сторін та призначено судове засідання на 03.05.2018.

27.04.2018 до суду надійшло клопотання від ОСОБА_2 про залучення його до участі у розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача. У клопотанні зазначив, що є власником житлового будинку по вул.Барашівська,47 у м.Житомирі. Рішення у справі може вплинути на його права, оскільки позивач здійснює самочинне будівництво, будівельні роботи виконуються з порушення містобудівного законодавства.

В судовому засіданні 03.05.2018 оголошено перерву для виклику відповідача та витребування доказів.

Ухвалою від 03.05.2018 про витребування доказів зобов"язано відповідача надати суду матеріали всіх звернень ОСОБА_1 з приводу внесення змін до будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016 року та їх оригінали для огляду в судовому засіданні на 23.05.2018.

21.05.2018 до суду надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву зазначено, що в процесі розгляду документів позивача було з"ясовано, що будівництво нового житлового будинку розпочато з порушенням виданого будівельного паспорта №226/2016 29.11.2016. Нове місце розташування житлового будинку не відповідає вимогам додатку 3.1 ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень". Крім того, повідомлено, що до Департаменту надійшли заяви від власника житлового будинку по вул.Барашівська,47 стосовно розпочатого будівництва. Отже, зазначив, що підстави для внесення змін до будівельного паспорта у відповідача відсутні, у зв"язку з чим, документи повернуто замовнику у відповідності до п.2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

При цьому, суд відмічає, що копію ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження від 10.04.2018 відповідачем отримано 16.04.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, проте відзив на позовну заяву подано лише 21.05.2018, тобто з пропущенням 15- ти денного строку для його подання.

В судовому засіданні 23.05.2018 оголошено перерву для ознайомлення з відзивом на позовну заяву та доданими документами до 29.05.2018.

29.05.2018 до суду прибув представник позивача, позов підтримав, подав заяву про розгляд справи без його участі у порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Ухвалу суду про витребування доказів та надання їх оригіналів для огляду в судове засідання, не виконав.

Що стосується клопотання ОСОБА_2 про залучення його до участі у розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача, суд, оцінивши доводи клопотання та розглянувши матеріали справи, не вбачає підстав для його задоволення, тому відхиляє таке клопотання.

У відповідності до ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи здійснюється без участі сторін, у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 0,0412 га, кадастровий номер :10:011:0017, яка знаходиться за адресою: вул. Барашівська,45, м.Житомир, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна щодо суб"єкта. (а.с.14-16,44)

29.11.2016 Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ОСОБА_1 видано будівельний НОМЕР_1/2016 будівництва житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: м.Житомир, вул.Барашівська,45. (а.с.17)

На підставі даного будівельного паспорта, за заявою позивача 07.12.2016 Управління ДАБК Житомирської міської ради зареєструвало повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ77 внаслідок чого у позивача відповідно до статті виникли законні підстави для виконання будівельних робіт.

В ході розгляду справи встановлено та слідує з матеріалів справи, у зв"язку з тим, що на межі земельної ділянки позивача і сусідської, знаходиться сусідська дворова вбиральня, позивач змінив наміри забудови земельної ділянки з будування житлового будинку та 21.12.2017 звернувся із відповідною заявою про внесення змін до будівельного паспорта до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради . До заяви додано: копію будівельного паспорта, ескізний проект "Будівництво індивідуального житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45, м.Житомир. (а.с.22-30)

Разом з тим за результатами розгляду заяви, листом від 29.12.2017 йому було відмовлено у внесенні змін до будівельного паспорта та повернуто пакет документів замовнику зазначивши, що підставою для відмови у наданні будівельного паспорта є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам, державним стандартам та правилам (п.2.4 Наказу Мінрегіонбуду). В процесі розгляду документів з"ясовано, що будівництво нового житлового будинку розпочато з порушенням виданого будівельного паспорта №226/2016 29.11.2016. Нове місце розташування житлового будинку не відповідає вимогам додатку 3.1 ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень". Крім того, повідомлено, що до Департаменту надійшли заяви від власника житлового будинку по вул.Барашівська,47 стосовно порушення його інтересів при розпочатому будівництві.

Позивач, вважає таку відмову протиправною та такою, що порушує його права вільно розпоряджатися своєю власністю, тому звернувся до суду для захисту порушеного права.

Надаючи правову оцінку діям відповідача, суд виходить з наступного.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності з приводу видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки врегульовано законами України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI, "Про основи містобудування" від 16.11.1992 №2780-XII, Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за №902/19640 (далі - Порядок №103).

За приписами статті 5 Закону України "Про основи містобудування" при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів; урахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва; захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.

Відповідно до ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до пункту 2.4 Порядку №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

У відповідності до пункту 2.5 Порядку повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Отже, суд зазначає, що законодавством чітко визначено підстави повернення уповноваженим органом містобудування та архітектури пакету документів, наданих замовником для будівельного паспорта або внесення змін до нього. При цьому, таке повернення має бути обґрунтованим.

В якості обґрунтування відсутності підстав для внесення змін до будівельного паспорта відповідачем вказано, що будівництво нового житлового будинку розпочато з порушенням виданого будівельного паспорта №226/2016 29.11.2016. Нове місце розташування житлового будинку не відповідає вимогам додатку 3.1 ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень". Крім того, повідомлено, що до Департаменту надійшли заяви від власника житлового будинку по вул.Барашівська,47 стосовно порушення його інтересів при розпочатому будівництві.

При цьому, як пояснив представник позивача у судовому засіданні, необхідність у внесенні змін до будівельного паспорта зумовлена тим, що за десять метрів від запланованого місця будівництва, на межі його і сусідської земельних ділянок знаходиться дворова вбиральня, яка зроблена з порушення. Вимоги містобудування у зв"язку з такими змінами не порушено.

Суд погоджується з доводами позивача та водночас не погоджується з діями відповідача, з огляду на таке.

Як встановлено судом, 29.11.2016 Департаментом містобудування та земельних відносиін Житомирської міської ради ОСОБА_1 видано будівельний НОМЕР_1/2016 будівництва житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: м.Житомир, вул.Барашівська,45.

У зв"язку з неможливістю побудувати земельну ділянку у запланованому місці, позивач змінив наміри її забудови та звернувся до відповідача із відповідною заявою документами.

Відповідно до п.2.2 Порядку №103 У разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих обєктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

примірник будівельного паспорта замовника;

ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових обєктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже, як вбачається із вищенаведеного, нормами чинного законодавства чітко встановлено перелік документів, які необхідно подати до уповноваженого органу містобудування та архітектури для виготовлення будівельного паспорту.

Як встановив суд, до заяви про внесення змін до будівельного паспорта позивачем було надано копію будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016, ескізний проект "Будівництво індивідуального житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45, м.Житомир. (а.с.22-30)

Таким чином, до заяви позивачем додано вичерпний перелік документів, що відповідає вимогам п.2.2 Порядку №103.

Згідно із затвердженими наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 р. №44 Державними будівельними нормами "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" ДБН 360-92**, ці Норми поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України та є обов'язковими для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об'єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Згідно із п.п. 1.3, 2.1, 2.3 - 2.5 Порядку № 103 - параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Дійсно, у відповідності з таблицею 1 обовязкового додатку 3.1 ДБН 360- 92**, мінімальний протипожежний розрив у даному випадку мав би становити 6 м.

Але, згідно приписів Примітки 3 вказаного Додатку 3.1. ДБН 360- 92** - відстані між будинками і спорудами приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявності конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м, виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20%, за винятком будинків ІІІа, Шб, IV, IVa, і V ступенів вогнестійкості.

До того ж, відповідно до вимог Примітка 6 вказаного додатку - відстані між будинками І і її ступенів вогнестійкості допускається передбачати менше 6 м за умови, якщо стіна вищого будинку, розміщеного навпроти іншого будинку, є протипожежною.

Так, як вбачається з Ескізного проекту "Будівництва індивідуального житлового будинку на власній земельній ділянці за адресою: вул. Барашівська, 45 м. Житомир", який був розроблений в звязку зі зміною ОСОБА_1 намірів забудови земельної ділянки, загальний ступінь вогнестійкості будинку, який будується, визначений II ступенем вогнестійкості.(а.с.25)

Як стверджує позивач, стіна житлового будинку, який будується ОСОБА_1 на власні земельній ділянці, по відношенню до будинку розміщеного на суміжній земельної ділянки за адресою: вул. Барашівська, 47 буде без віконних прорізів і вона буде вищою та протипожежною.

З викладене слідує, що передбачена відстань між будинками, який будується і існуючим будинком № 47 на суміжній земельній ділянці по вул. Барашівській у відповідності до приміток Додатку 3.1 ДБН 360-92** "Протипожежні вимог" може бути меншою 6 м.

Протилежного відповідачем не доведено та не спростовано.

Крім того, суд відмічає, що Ескізним проектом передбачено побудування забудовником брандмаудера на межі з суміжною земельною ділянкою за адресою: вул.Барашівська,47 в м.Житомирі.

Брандмауер у будівництві - глуха вогнестійка, зазвичай мурована, стіна, що поділяє будівлю по вертикалі на дві самостійні частини. Споруджується брандмауер, задля перешкоджання поширенню пожежі з однієї частини будинку на іншу.

Враховуючи встановлені в ході розгляду обставини справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, суд вважає, що у відповідача були відсутні підстави для повернення позивачу документів стосовно внесення змін до будівельного паспорта, оскільки таке повернення належним чином не обґрунтоване, тому не відповідає вимогам п.2.4 , 2.5 Порядку №103.

Суд вважає безпідставними посилання представника відповідача на надходження численних звернень власника сусіднього житлового будинку до міської ради стосовно забудови земельної ділянки, оскільки, оскільки така особа має право звернутися до суду в порядку цивільного судочинства для захисту своїх порушених прав.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно до ч.3,4 ст.79 Кодексу адміністративного судочинства України відповідач, повинен подати суду докази разом із поданням відзиву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Водночас, в порушення вказаних норм, відповідачем, як суб"єктом владних повноважень, на підтвердження своїх доводів, та доводів викладених у відзиві, жодного належного та допустимого доказу до матеріалів справи не надано, а отже на переконання суду обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача недоведені, оскільки нічим не підтвердженні.

З огляду на викладені обставини суд дійшов висновку, що відповідач у даному випадку застосував суто формальний підхід при вирішенні питання щодо внесення змін до будівельного паспорта та використав свої владні управлінські функції без легітимної мети, тобто з використанням своїх повноважень не з тією метою, з якою вони надані, чим спричинив негативні наслідки для позивача у вигляді перешкод у вільному користуванні своїм майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

У зв'язку з відмовою відповідачем видати будівельний паспорт позивачу порушено право останнього на забудову земельної ділянки в межах її цільового призначення, як власника.

Саме ці дії, на переконання суду, є такими, що порушують права та інтереси позивача, а тому способом їх захисту повинно бути визнання таких дій протиправними та зобов"язання вчинити відповідні дії.

Таким чином, відповідач, відмовляючи позивачу у внесенні змін до будівельного паспорта, діяв неправомірно, з порушенням прав позивача, тому за наведених обставин і правових норм суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст.139 КАС України сплачений позивачем судовий збір в сумі 704,80 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради.

Керуючись статтями 77, 205, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради (вул.Покровська,6, м.Житомир,10014, 10014, ) щодо відмови ОСОБА_1 (пров.2 Каховський,22, м.Житомир, 10006, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) у внесенні змін до будівельного паспорта №2226/2016 від 29.112016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі за заявою від 21.12.2017.

Зобов"язати Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради (вул.Покровська,6, м.Житомир,10014, 10014, ) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 (пров.2 Каховський,22, м.Житомир, 10006, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) про внесення змін до будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі і внести зміни до будівельного паспорта №226/2016 від 29.11.2016 в частині зміни місця розташування житлового будинку, що будується на власній земельній ділянці за адресою: вул.Барашівська,45 в м.Житомирі за заявою від 21.12.2017.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради (вул.Покровська,6, м.Житомир,10014, 10014, ) на користь ОСОБА_1 (пров.2 Каховський,22, м.Житомир, 10006, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) понесені судові витрати у вигляді 704,80 грн. (сімсот чотири гривні вісімдесят копійок) сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя О.В. Капинос