Справа № 806/1584/18
Суддя: Сташків Т. Б.
Дата ухвалення: 2018-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

Справа № 806/1584/18

провадження у справі №2-а/0285/65/18

22 травня 2018 року м. Новоград-Волинський

Новоград - Волинський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Сташків Т.Б., за участі секретаря судового засідання Медяної І.В. та осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1

відповідача: представник ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним адміністративним позовом, у якому просить визнати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області від 7.03.2018 року протиправною та скасувати її, як таку що не відповідає обставинам справи та вимогам закону.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 7.03.2018р. її було притягнено до адміністративної відповідальності за порушення вимог ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5.13 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» у відповідності до ч. 4 ст. 96 КУпАП накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот пятдесяти доходів громадян - 4250 грн. Стягнення накладено за те, що вона самочинно, без відповідного документа, що дає право виконувати будівельні роботи, виконала роботи будівельні роботи з будівництва прибудови та мансарди до житлового будинку по вул. Героїв Крут, 29 м. Новоград-Волинського. З даною постановою позивач не погоджується та вважає її незаконною. Відповідності до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено подання забудовником повідомлення про виконання будівельних робіт, даний Закон був підписаний 17.02.2011 року і згідно Прикінцевих положень Кабінет Міністрів України зобовязаний був у тримісячний строк прийняти та опублікувати нормативні правові акти у відповідності до цього Закону. Вимоги Закону, за невиконання якого її було притягнуто до адміністративної відповідальності поширюються на забудовників. А станом на час прийняття цього Закону та приведення нормативно-правових актів у відповідність до його вимог, вона не була забудовником, а була власником частини будинку у спільній сумісній власності. Це підтверджується договором дарування на 35/100 та 21/100 часток від 25.03.2011 року. Дозвіл на відповідні забудови брались ще попереднім власником цих часток у житловому будинку ОСОБА_4, згідно рішення виконавчого комітету за № 463 від 26.12.2007 року. Таким чином станом на отримання цих часток у власність, дозвіл на проведення забудов вже був і проводились ці добудови не мною. В свою чергу я не являюсь особою, яка у відповідності до цього Закону, допустила порушення. До того ж згідно технічного паспорта, виданого на її імя у 2015р., при технічній інвентаризації у неї не виявлено самовільних забудов, що свідчить про відсутність порушень Закону. Таким чином дана постанова була винесена не законно.

Відповідачем подано заперечення на позовну заяву, які зводяться до того, що п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону та аб. 8 п. 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого постановою КМ України № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553) визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На підставі звернення ОСОБА_5 щодо будівництва з порушенням будівельних норм та направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 117/18-к від 16.02.2018 посадовою особою Управління в період з 01.03.2018 року проведена позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на обєкті за адресою: вул. Героїв Крут, 29 м. Новоград-Волинський, Житомирського району.

Під час проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_1 у 2012 році самочинно виконала будівельні роботи з будівництва прибудови (розмірами 8,95 х 7,0 м) та мансарди (розмірами 8,95 х 4,4 м) до житлового будинку за вищевказаною адресою. Будівельні роботи виконанні позивачем без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги статті 34 Закону, п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466).

Відповідно до п. 1 частини 1 статті 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.

Водночас ч. 7 ст. 34 Закону передбачено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

ОСОБА_6 того, пунктом 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та КУпАП.

Підлягають спростуванню твердження позивача, що зазначені будівельні роботи виконанні попереднім власником усього будинку (ОСОБА_4В.) до оформлення договору дарування, згідно якого до позивача перейшло у власність 21/100 житлового будинку по вул. Піонерській, 29 (на даний час ОСОБА_6,29) у м. Новоград-Волинський.

Спростовуються доводи позивача що зазначені будівельні роботи виконанні попереднім власником усього будинку (ОСОБА_4В.) до оформлення договору дарування, згідно якого до позивача перейшло у власність 21/100 житлового будинку по вул. Піонерській, 29 (на даний час ОСОБА_6,29) у м. Новоград-Волинський, самим договором дарування від 25.03.2011року, оскільки на момент дарування часток житлового будинку за вказаною вище адресою загальна площа житлового будинку становила 107,4 кв.м. Разом з цим, згідно технічного паспорта виготовленого на замовлення ОСОБА_1 03.08.2015 року, площа житлового будинку збільшилась та становить 184,20 кв.м.

ОСОБА_6 цього, згідно листа КП «Новоград-Волинське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 26.02.2018 року на час оформлення договору дарування прибудова до житлового будинку знаходилася лише на стадії будівництва. Водночас зазначено, що мансардне приміщення побудовано у 2012 році та будівництво прибудови завершене також у 2012 році, тобто після дарування частини житлового будинку ОСОБА_1 Більше того ОСОБА_4, який є співвласником житлового будинку за вказаною вище адресою. приймав участь у проведенні перевірки та підписав акт перевірки в якому зафіксовано виявлені правопорушення без зауважень та заперечень. Позивач також під час проведення перевірки визнала та підтвердила, що нею самочинно виконані перераховані вище будівельні роботи. На підставі вище викладеного просить відмовити у задоволенні позову.

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представники відповідача в судовому засіданні позов не визнали, просили відмовити в задоволенні позову, з підстав викладених у запереченнях.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що він будував будинок по пров. Піонерському (вул. ОСОБА_6,) 29 в м. Новоград-Волинський та здійснював всі добудови. Жодних перепланувань та добудов внучка ОСОБА_1 не здійснювала.

Заслухавши у судовому засіданні пояснення позивача, представників відповідача, свідка, повно і всебічно зясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд вважає, що в задоволені позову необхідно відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що 16.02.2018 року головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області направлено для здійснення позапланової перевірки на обєкті за адресою вул. Герої Крут, 29, щодо дотримання субєктом міст обування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів тощо. Строк дії направлення з 20.02.2018 року по 5.03.2018 року.

Під час проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_1 самочинно виконала будівельні роботи з будівництва прибудови (розмірами 8,95 х 7,0 м) та мансарди (розмірами 8,95 х 4,4 м) до житлового будинку за вищевказаною адресою. Будівельні роботи виконанні позивачем без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги статті 34 Закону, п. 5,13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМ України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), що підтверджується актом № 1006/7/К/15/102 від 1.03.2018 року.

Згідно листа КП «Новоград-Волинське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 26.02.2018 на час оформлення договору дарування прибудова до житлового будинку знаходилася лише на стадії будівництва. Водночас зазначено, що мансардне приміщення побудовано у 2012 році та будівництво прибудови завершене також у 2012 році, тобто після дарування частини житлового будинку ОСОБА_1

1.03.2018 року головним інспектором складено припис № 26/18-к з вимогою усунення вищезазначених порушень відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства до 1.0.52018 року. Цього ж дня складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за порушення вимог ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5.13 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» у відповідності до ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Постановою № 29-9 від 7.03.2018 року забудовника ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП на накладено адміністративне стягнення в розмірі 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян 4250,00 грн.

Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. При цьому використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Так, у статті 13 Конституції України закріплено, що власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.

Аналогічні положення містяться й у статті 319 ЦК України.

Власність не тільки надає переваги тим, хто її має, а й покладає на них певні обов'язки. Це конституційне положення пов'язане з принципом поєднання інтересів власника, суспільства та інших власників і користувачів об'єктами власності. Власність зобов'язує власника використовувати свою власність не тільки у своїх інтересах, а й поважати інтереси інших людей, всього суспільства. Держава забезпечує захист прав усіх суб'єктів права власності і господарювання та гарантує їм рівність перед законом. Порушення прав власників з боку держави, громадянина чи юридичної особи зумовлює настання відповідних правових наслідків.

Володіння майном вважається правомірним, якщо інше не буде встановлено судом. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Але, здійснюючи свої права, власник зобов'язаний не порушувати права, свободи, гідність та охоронювані законом інтереси громадян, суспільства та держави. Під час здійснення своїх прав і виконання обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку № 466 визначено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.

Водночас, частиною 7 статті 34 Закону передбачено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Пунктом 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та КУпАП.

Частиною 4 статті 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Посилання ОСОБА_1 на те, що будівництво прибудови «А11» та мансарди «А111», яке відбувалося у 2012 році, здійснювала не вона, не заслуговують на увагу, оскільки набувши 25 березня 2011 року право власності на частину будинку, на позивача, як на власника частини будинку, покладено обовязок щодо відповідності технічного стану будинку вимогам чинного законодавства, зокрема вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як вбачається з абз. 2 п. 11 договору дарування часток житлового будинку від 25 березня 2011 року, відповідно до змісту якого позивачка набула право власності на 21/100 частину житлового будинку та господарських споруд, загальна площа житлового будинку складала 107,4 кв.м., однак згідно технічного паспорта на будинок, виготовленого 3 серпня 2015 року на замовлення ОСОБА_1, загальна площа будинку збільшилась та уже становить 184, 20 кв.м.

Отже, позивач, як власник частини будинку, у відповідній частині будинку самочинно виконала будівельні роботи з будівництва прибудови та мансарди до житлового будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушила вимоги статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, а тому відповідач дійшов законного та обґрунтованого висновку про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Аналогічна норма закріплена і в ч.2 ст.19 Конституції України.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач виконав покладений на нього обовязок.

Доводи позивача про протиправність дій відповідача не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги позивача є безпідставними, та приходить до висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72-76, 243, 246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови від 7 березня 2018 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу на ОСОБА_1 в розмірі 250 неоподаткованих доходів громадян відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвалу суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області

Рішення складено у повному обсязі та підписане 29 травня 2018 року.

Суддя Т.Б. Сташків