Справа № 810/4010/17
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2018-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2018 року № 810/4010/17

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко Н.Д., розглянувши у м. Києві у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БМБ Компаунд-Київ» до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «БМБ Компаунд-Київ» з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.09.2017 №.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що контролюючий орган дійшов помилкового висновку про завищення ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» відємного значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту за червень 2017 року у розмірі 110420,00 грн.

Позивач стверджує, що у червні 2017 року помилково зареєстрував податкову накладну про поставку на користь ТОВ «БМБ Компаунд» товарів на суму 1015433,28 грн., у тому числі ПДВ 169238,88 грн., яка фактично не відбулась. З метою корегування податкових зобовязань, що виникли у звязку з помилковою реєстрацією вказаної податкової накладної ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» було складено розрахунок коригування, який, однак, не був зареєстрований у ЄРПН через бездіяльність контрагента-покупця, на якого податковим законодавством покладений обовязок щодо реєстрації розрахунків коригування.

Позивач вважає, що ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» вжило вичерпних заходів, направлених на корегування показників помилково складеної та зареєстрованої податкової накладної, а відтак підприємство не зобовязане відображати у податковому обліку операцій, що фактично не відбулись.

Відповідач позов не визнав, на обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що під час камеральної перевірки позивача було зясовано, що ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» у червні 2017 року було складено та зареєстровано у ЄРПН податкових накладних про поставку товарів/послуг на загальну суму ПДВ 1506957,00 грн. Водночас у декларації з ПДВ за червень 2017 року у рядку «операції, що оподатковуються за основною ставкою» підприємством було відображено суму ПДВ у розмірі 1337718,00 грн., внаслідок чого було завищене відємне значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту за червень 2017 року у розмірі 110420,00 грн.

У судове засідання, призначене на 12.04.2018, учасники справи не зявились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Разом з цим матеріали справи містять клопотання учасників справи про її розгляд за відсутності уповноважених представників.

Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи, що матеріали справи в достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, суд вирішив розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

ОСОБА_1 подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

19 серпня 2018 року Головним управлінням ДФС у Київській області було проведено камеральну перевірку даних, задекларованих ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» у податковій декларації з податку на додану вартість за червень 2017 року.

Результати перевірки оформлені актом від 19.08.2017 №3154/10-36-12-03/39808739 (далі ОСОБА_1 перевірки) (а.с. 11-13).

Перевіркою виявлено порушення ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» вимог пункту 187.1 статті 187, пункту 200.1, 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, у результаті чого завищено відємне значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у розмірі 110420,00 грн., що призвело до заниження суми податку на додану вартість, що сплачується до державного бюджету, на 58819,00 грн.

Так, за даними перевірки у червні 2017 року ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» було складено податкових накладних на суму ПДВ 1506957,00 грн. Водночас у декларації з ПДВ за червень 2017 року у рядку 1.1. «операції на митній території України, що оподатковуються за основною ставкою» позивачем було відображено операцій на суму ПДВ у розмірі лише 1337718,00 грн.

ОСОБА_1 перевірки, відповідно до пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Київській області було прийняте оспорюване податкове повідомлення-рішення від 07.09.2017 №, яким позивачеві зменшений розмір відємного значення суми ПДВ, задекларований у податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року на 110420,00 грн. (а.с. 10).

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду.

Встановлюючи фактичні обставини, на підставі яких між сторонами виникли спірні правовідносини, судом зясоване наступне.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та було підтверджено представником позивача у судовому засіданні, розбіжність в обсягах операцій, що оподатковуються за основною ставкою за даними перевірки та даними, зазначеними у податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року, виникла у звязку із помилковою реєстрацію ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» податкової накладної від 29.06.2017 №75 на суму 1015433,28 грн., у тому числі ПДВ 169238,88 грн.

Так, судом встановлено, що 29.06.2017 позивач склав та зареєстрував у ЄРПН податкову накладну від 29.06.2017 №75 про поставку на користь ТОВ «БМБ Компаунд» товарів на суму 1015433,28 грн., у тому числі ПДВ 169238,88 грн. (846194,40 грн. без ПДВ) (а.с. 14).

Наведені обставини визнаються сторонами.

Відповідно до пояснень позивача, фактично операція з поставки товарів на суму 1015433,28 грн., у тому числі ПДВ 169238,88 грн. на користь ТОВ «БМБ Компаунд» не відбулась, у звязку з чим у товариства виникла необхідність відкоригувати податкові зобовязання, що мали б виникнути у звязку з відображенням у ЄРПН операції з поставки товарів на суму, зазначену у податковій накладній від 29.06.2017 №75.

Судом встановлено, що 30.06.2017 ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» склало розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 29.06.2017 №75 за №2 та №3, на підставі яких товариство зменшило розмір податкового зобовязання та обсяг постачання товарів/послуг що оподатковуються за основною ставкою на 169238,88 грн. та 846194,40 грн., відповідно (а.с. 15-16).

Як вбачається з матеріалів справи, 30.06.2017 ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» було передано ТОВ «БМБ Компаунд» на електронному носієві електронні примірники розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 30.06.2017 №2 та №3, про що між вказаними особами складений акт приймання-передачі документів (а.с. 17).

У судовому засіданні представник позивача наполягав на тому, що з метою коригування податкових зобовязань продавця, що виникли у звязку з помилковим складанням та реєстрацією у ЄРПН податкової накладної про поставку товарів, розрахунок коригування до помилково складеної податкової накладної має бути зареєстрований саме покупцем, що зазначений у податковій накладній.

Представник позивача стверджує, що отримавши від ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної від 30.06.2017 №2 та №3 контрагент (покупець) ТОВ «БМБ Компаунд» дій щодо реєстрації зазначених розрахунків коригування у ЄРПН не вчинило, що у свою чергу призвело до встановлення розбіжностей між обсягами постачання, що оподатковуються за основною ставкою, зазначеними у податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року, та обсягами постачання, зазначеними у ЄРПН.

Визначаючись щодо порядку здійснення платниками податків коригування податкових зобовязань у випадку, якщо платник податку склав та зареєстрував у ЄРПН податкову накладу про операцію, яка фактично не відбулась, суд зазначає наступне.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов'язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не повязаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Підпунктом 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 Податкового кодексу України передбачено, що якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов'язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв'язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобовязань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) (далі також Порядок №1246).

Відповідно до пункту 5 Порядку №1246, постачальник (продавець) складає податкову накладну та/або розрахунок коригування у форматі (відповідно до стандарту), затвердженому в установленому порядку, з використанням спеціалізованого програмного забезпечення.

Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця) (за наявності).

Під час реєстрації розрахунку коригування отримувачем (покупцем) товарів (послуг) у разі, коли передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів (послуг) на користь їх постачальника (продавця), постачальник (продавець) після складення розрахунку коригування накладає електронний цифровий підпис відповідно до абзаців другого - четвертого цього пункту та надсилає такий розрахунок отримувачу (покупцю), який накладає на нього власний електронний цифровий підпис у порядку, передбаченому для постачальника (продавця).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201.10 Податкового кодексу України, з метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Зміст наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що помилки у податкових накладних, які призвели до збільшення обсягів постачання товарів/послуг, що оподатковується податком на додану вартість, виправляються шляхом складання постачальником товарів/послуг розрахунку коригування до податкової накладної, який реєструється у ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Виключно після реєстрації у ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг розрахунку коригування до податкової накладної у продавця (постачальника) товарів/послуг за такою податковою накладною виникає право на зменшення суми податкових зобовязань.

При цьому право на зменшення податкових зобовязань у продавця виникає у тому звітному (податковому) періоді, у якому відбулось відповідне коригування.

Матеріалами справи підтверджується та не заперечується позивачем, що отримувач (покупець) товарів/послуг за податковою накладною від 29.06.2017 №75 ТОВ «БМБ Компаунд» розрахунків коригування до вказаної податкової накладної у ЄРПН не зареєстрував.

Беручи до уваги, що право постачальника товарів/послуг зменшити власні податкові зобовязання у звязку з коригуванням обсягів постачання, зазначених у помилково складеній податковій накладній, поставлено у залежність від реєстрації отримувачем (покупцем) товарів/послуг розрахунку коригування до такої податкової накладної, а позивачем, як постачальником за податковою накладною від 29.06.2017 №75, не надано доказів реєстрації ТОВ «БМБ Компаунд», як покупцем, розрахунків коригування за нею, суд дійшов висновку, що у позивача не виникло права на зменшення суми податкових зобовязань у податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року.

Факт звернення позивача до контрагента з вимогою надати пояснення щодо причин, з яких ТОВ «БМБ Компаунд» зволікає з реєстрацією розрахунків коригування до податкової накладної від 29.06.2017 №75, зазначених висновків суду не спростовує.

Суд також відхиляє аргументи позивача з приводу того, що факт складання та реєстрації податкової накладної на операцію, яка фактично не відбулась, не тягне за собою жодних правових наслідків.

Зокрема, за змістом пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Тобто, зареєстрована податкова накладна є достатньою підставою для зменшення покупцем товарів/послуг власних податкових зобовязань на суму ПДВ, сплачену постачальнику у складі вартості товарів/послуг.

А відтак будь-яке коригування податкових зобовязань внаслідок помилкового складання податкової накладної на операцію з постачання товарів/послуг, що фактично не відбулась, має здійснюватись у порядку, передбаченому чинним законодавством.

Виключно дотримання платниками податків вимог, передбачених статтею 192 Податкового кодексу України, надає постачальнику та покупцеві товарів/послуг право на взаємне коригування податкових зобовязань та податкового кредиту внаслідок зменшення чи збільшення суми компенсації за відповідні товари чи послуги.

Беручи до уваги, що контрагент позивача розрахунки коригування до податкової накладної від 29.06.2017 №75 у встановленому законом порядку не зареєстрував, ТОВ «БМБ Компаунд-Київ» не мало правових підстав для невідображення у складі показника обсягу операцій, що оподатковуються за основною ставкою, поставки товарів на суму 1015433,28 грн., у тому числі ПДВ 169238,88 грн.

За таких обставин викладений в ОСОБА_1 перевірки висновок контролюючого органу про завищення відємного значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у розмірі 110420,00 грн., що призвело до заниження суми податку на додану вартість, що сплачується до державного бюджету на 58819,00 грн., є обґрунтованим.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що контролюючий орган обґрунтовано зменшив оспорюваним податковим повідомленням-рішенням розмір відємного значення суми ПДВ, що був задекларований позивачем у податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року на 110420,00 грн.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення повного судового рішення 30.05.2018.

Суддя Панченко Н.Д.