Справа № 826/6743/17
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2018-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 травня 2018 року № 826/6743/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому проваджені) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Селена-Плюс» до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Плюща Олександра Станіславовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання неправомірною перевірки, визнання неправомірними дій, визнання неправомірними та скасування приписів, визнання неправомірними та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Селена-Плюс» (далі - позивач, ТОВ «Селена-Плюс») з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Плюща Олександра Станіславовича (далі - відповідач 1), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач 2), в якому просить:

- визнати неправомірною позапланову перевірку будівництва виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, здійснену 26 квітня 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Плющ О.С.;

- визнати неправомірними дії Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Плюща Олександра Станіславовича по віднесенню до V категорії складності виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області;

- визнати неправомірними та скасувати припис №С-2604/4 від 26.04.2017, припис № С-2604/5 від 26.04.2017, припис № С-2604/6 від 26.04.2017;

- визнати неправомірною та скасувати постанову №3-1105/2-10/10-58/1105/09/01 від 11.05.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем незаконно та без правових підстав проведено позапланову перевірку будівництва виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області. Позивач не погоджується з висновками відповідача 1 стосовно того, що об'єкт будівництва відноситься до V категорії складності і здійснюється виключно на підставі дозволу на початок виконання будівельних робіт, який у позивача відсутній. За наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації об'єктів ІІІ категорії складності та за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання, відповідачем видано приписи про усунення порушень та, в подальшому, накладено штрафи згідно постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Позивач вважає викладені порушення неправомірними, не підтверджуються належними доказами та не можуть бути підставою для накладення штрафу, відтак винесені постанови та приписи, на думку позивача, є протиправними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 29.05.2017 року відкрито провадження у адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду.

Представник відповідача 2 надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що усі дії під час її проведення перевірки, відповідають нормам чинного законодавства, відповідачі діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією, законами України та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. За таких обставин, відповідачі вважають, що на підставі виявлених порушень, відповідачем 1 правомірно прийняті постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивач подав відповідь на відзив, в якому відхиляє заперечення та зазначив, що у відповідачів були відсутні повноваження на віднесення спірного об'єкту будівництва до V категорії складності, відповідно дані, які наведені у декларації про початок будівельних робіт є достовірними та те, що відповідальність за наведення недостовірних даних скасована, у зв'язку з чим відносно позивача не можуть бути застосовані штрафи, визначені відповідачем 1.

Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 20.04.2017 по 26.04.2017 відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на підставі звернення депутата Київської обласної ради VII скликання ОСОБА_2 від 27.03.2017, наказу Департаменту від 31.03.2017 №70П та направлення для проведення позапланової перевірки від 31.03.2017 №263.17/03 проведено позапланову перевірку ТОВ «Селена-Плюс» на об'єкті будівництва «Будівництво виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області».

За результати зазначеної перевірки встановлено:

1. Замовником надано недостовірні дані в Декларації про початок виконання будівельних робіт: відповідно до арк. 112 тому проектної документації ОВНС (оцінка впливів на навколишнє середовище), Об'єкт не відноситься до екологічно-небезпечних об'єктів, ТОВ «Селена-плюс» не займається хімічним виробництвом, немає виробничих потужностей для хімічного виробництва і зберігання хімічних продуктів, при тому що проектною документацією передбачено випуск 25000 найменувань хімічних сполук на місяць (арк. 2 загальної пояснювальної записки АДП-02/14-ПЗ) та одночасне зберігання 29,2 тонни хімічних речовин (арк. 32-33 тому «Оцінка впливів на навколишнє середовище» 211/01-2015-ОВНС). Разом з тим, п. 9 Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 № 808, до таких видів діяльності віднесено зберігання хімічних продуктів (базисні і витратні склади, сховища, бази) незалежно від методів та обсягу виробництва продукції; крім того, опалення виробничих приміщень, побутових та допоміжних приміщень запроектовано цілодобове, водяне, з місцевими опалювальними приладами, джерелом постачання тепловою енергією систем опалення і вентиляції є власна твердопаливна котельня підприємства КУМ-Т 400 з 4 котлами загальною потужністю 400 кВт. Разом з тим, відповідно до п. 1 Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 № 808, до таких видів діяльності відноситься устаткування для виробництва електроенергії, пари і гарячої води тепловою потужністю 200 кВт і більше з використанням органічного палива.

Відповідно до п. А.2 додатку А (обов'язкового) ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва», об'єкти, які відповідно до Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а також ті, проектування яких здійснюється з урахуванням вимог інженерно-технічних заходів цивільного захисту, є такими, що відповідно до Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки» несуть реальну загрозу виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру, їх слід відносити до V категорії складності. Проте в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС48 від 15.07.2016 Замовником зазначено, що Об'єкт відноситься до III категорії складності;

Також в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС48 від 15.07.2016 Замовником зазначено, що Євгененко Наталія Олександрівна призначена головним архітектором проекту наказом ПП «Архібуд-дизайн» від 30.01.2015 №АДП 02/14-г від 31.10.2014, проте під час перевірки Генеральним проектувальником надано копію наказу №АДП-02/14-1-г від 31.10.2014 про призначення Євгененко Наталії Олександрівни головним архітектором проекту.

Враховуючи вищевикладене, Замовником порушено п. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011.

2. Враховуючи викладене у пункті 3 Акту, Замовником на об'єкті V категорії складності виконуються будівельні роботи без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011.

3. Реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.04.2015 за №КС 40 скасовано наказом від 29.04.2016, про що було повідомлено Замовника листом Департаменту від 29.04.2016. Проте на інформаційному стенді, який розмішено на об'єкті, зазначено, що декларація на початок виконання будівельних робіт зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельного контролю у Київській області від 06.04.2015 за №КС40, чим порушено п. 6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

4. В загальному журналі робіт відсутні відомості про складені акти на закриття прихованих робіт, про ведення спеціальних журналів робіт, про результати випереджувального контролю якості будівельно-монтажних робіт; у відомостях на виконання будівельних робіт за весь період ведення журналу відсутня інформація про посаду відповідальної особи;

В журналі бетонних робіт відсутня інформація про результати випробувань контрольних зразків бетону та номери паспортів якості бетонної суміші; журнал не прошитий, аркуші не пронумеровані; виконавча документація ведеться з порушенням, що є порушенням п.1.17 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва», який діяв до 31.12.2016, та п.4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», діючого з 01.01.2017;

Відповідно до загального журналу робіт, будівельні роботи розпочаті 19.05.2015 та велися, зокрема, протягом всього 2015 року, проте під час перевірки надано проект виконання робіт (ПВР) 05/16-ПВР, виготовлений фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4, у якому міститься креслення будгенплану та схеми монтажу конструкцій, дата розробки яких - травень 2016 року. Враховуючи викладене, будівельні роботи на Об'єкті в період з 19.05.2015 по травень 2016 року велися без проекту виконання робіт, чим порушено п. 3.3.1 ДБН А.3.1.5-2009 «Організація будівельного виробництва», який діяв до 31.12.2016, та п.5.3.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», діючого з 01.01.2017.

Враховуючи викладене, технічний нагляд на Об'єкті здійснюється неналежно, з порушенням ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Порядку здійснення технічного нагляду, затвердженого постановою УМУ від 11.07.2007 №903.

5. Також перевіркою встановлено неповноту даних в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС48 від 15.07.2016 щодо інформації про документ, на підставі якого земельна ділянка використовується для будівництва: в декларації зазначено державний акт на право власності на земельну ділянку серія НОМЕР_1 від 22.10.2007, проте під час перевірки Замовником надано також договір купівлі-продажу земельної ділянки від 13.09.2011.

За результатами проведеної перевірки Департаментом складено Акт від 26.04.2017 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В подальшому відповідачем 1 винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № С-2604/4, від 26.04.2017 (далі - Припис № 1), яким до директора підприємства позивача ставилася вимога про усунення допущених правопорушень. Допущені правопорушення усунути в термін до 26.07.2017.

Також відповідачем 1 позивачу винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №С-2604/5 від 26.04.2017 (далі - Припис № 2), яким до директора підприємства позивача ставилася вимога про усунення допущених правопорушень. Допущені правопорушення усунути в термін до 26.07.2017.

Відповідачем 1 позивачу винесено Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно - правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт №С-2604/6 від 26.04.2017 (далі - Припис № 3), яким до директора підприємства позивача ставилася вимога про зупинення будівельних робіт з 05.05.2017.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем 1 стосовно ТОВ «Селена - плюс» складено протокол №3-Л-З-2604/7 від 26.04.2017 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Протокол №1), яким визначена відповідальність за виявлені правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно інформації, що міститься в Протоколі № 1, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11 год. 00 хв. 11.05.2017 у приміщенні відповідача 1 за адресою: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26 (4 поверх).

Також, в графі «Підпис керівника (уповноваженої ним особи) юридичної особи/фізичної особи-підприємця, стосовно якої складено протокол» міститься запис: «Факти, викладені в протоколі не відповідають дійсності, матеріали та пояснення будуть подані додатково»; в графі «Другий примірник протоколу отримав» - міститься підпис заступника директора ТОВ «Селена - плюс» Яковина М.І.

Відповідачем 1 стосовно ТОВ «Селена - плюс» складено протокол №3-Л-З-2604/6 від 26.04.2017 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Протокол № 2), яким визначена відповідальність за виявлені правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно інформації, що міститься в Протоколі № 2, розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11 год. 00 хв. 11.05.2017 у приміщенні відповідача 1 за адресою: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26 (4 поверх).

Також, в графі «Підпис керівника (уповноваженої ним особи) юридичної особи/фізичної особи-підприємця, стосовно якої складено протокол» міститься запис: «Факти, викладені в протоколі не відповідають дійсності, матеріали та пояснення будуть подані додатково»; в графі «Другий примірник протоколу отримав» - міститься підпис заступника директора ТОВ «Селена - плюс» Яковина М.І.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Плющем О.С. 11.05.2017 ТОВ «Селена-Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 151 560 грн. (Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-1105/1-10/10-57/1105/09/01 (далі - Постанова № З-1105/1-10/10-57/1105/09/01).

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Плющем О.С. 11.05.2017 ТОВ «Селена-Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 1 515 600 грн. (Постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № З-1105/1-10/10-58/1105/09/01 (далі - Постанова № З-1105/1-10/10-58/1105/09/01).

Згідно інформації, що міститься в оскаржуваних постановах, примірники обох постанов одержав 15.05.2017 заступник директора ТОВ «Селена-Плюс» Яковина І.М.

Не погоджуючись із зазначеними діями та рішеннями відповідачів, ТОВ «Селен-Плюс» звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, повно та всебічно дослідивши наявні матеріали, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження управління державного архітектурно - будівельного контролю та порядок їх реалізації визначаються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до частини першої та другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За приписами частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові до виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Порядок №553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (п. 3 Порядку № 553).

Приписами пункту 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно - будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання будівельних, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог і приписів органів державного архітектурно - будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як встановлено судом, позапланова перевірка проведена згідно наказу №70П від 31.03.2017, в якому вказана підстава - звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, звернення депутата Київської обласної ради VII скликання ОСОБА_2 №76 від 27.03.2017.

З урахуванням вище викладеного, суд звертає увагу, що позапланова перевірка, призначається лише відповідно до зазначеного Порядку.

Суд проаналізувавши матеріали справи зазначає, що акт перевірки не містить жодної з перелічених вище підстав для призначення перевірки ТОВ «Селена-плюс», а тому суд погоджується з доводами позивача, що відповідачами незаконно та без правових підстав проведено позапланову перевірку будівництва виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області.

У зв'язку з цим суд вважає, що вимога позивача про визнання неправомірною позапланову перевірку будівництва виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, здійснену 26.04.2017 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Плющ О.С.; законною, обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Стосовно заявлених позовних вимог позивача щодо неправомірності постанов та припису Державної архітектурно-будівельної інспекції України, суд зазначає наступне.

Пунктом 17 Порядку № 533 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 533 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акту. Один примірник акту перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акту, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Відповідно до вимог пункту 19 Порядку № 533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Пунктом 20 Порядку № 533 передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з приписами пунктів 21 та 22 Порядку № 533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що при виявленні порушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи ДАБІ України складають акт, припис та протокол про таке порушення. Причому, у приписі обов'язково встановлюється строк на його виконання. Після проведення повторної перевірки щодо виконання вимог припису, у разі його невиконання, складається акт про невиконання припису, який є підставою для винесення постанови про застосування санкцій до суб'єкта містобудівної діяльності. Акт перевірки складається у присутності суб'єкта містобудівної діяльності, щодо якого проводиться перевірка, підписується його представником, якому вручається другий примірник. Протокол, припис та постанова про накладення штрафу також вручаються під підпис, а у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні відповідних документів, про це зазначається відповідно у протоколі, приписі та постанові, які в такому разі направляються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Проведеною перевіркою службовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві встановлено, що будівельні роботи на об'єкті будівництва виконуються з порушенням, про що складено акт перевірки від 26.04.2017.

Окрім того, відповідачем 1 видані позивачу приписи від 26.04.2017 № С-2604/4, №С-2604/5 про усунення виявлених в ході проведення перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також припис №С-2604/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно - правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт з вимогою: зупинити будівельні роботи на об'єкті будівництва до усунення порушень відповідно до вимог чинного законодавства.

В приписах зазначено суть порушення та нормативно-правові акти, будівельні норми які порушено, зокрема, за результатами позапланової перевірки, проведеної на будівництві виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області встановлено, що Замовником надано недостовірні дані в Декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме: об'єкт не відноситься до екологічно-небезпечних об'єктів, ТОВ «Селена-плюс» не займається хімічним виробництвом, немає виробничих потужностей для хімічного виробництва і зберігання хімічних продуктів, а також в частині зазначення категорії складності. Відповідачем визначено V категорію складності вказаного об'єкта, а відтак зроблено висновок про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме Замовником на об'єкті V категорії складності виконуються будівельні роботи без отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Також перевіркою встановлено неповноту даних в декларації про початок виконання будівельних робіт №КС48 від 15.07.2016 щодо інформації про документ, на підставі якого земельна ділянка використовується для будівництва.

Відповідно до статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 та 4 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності затвердженого Кабінетом Міністрів України від 27.04.2011 №557 встановлено, що категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та стандартів на підставі наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.12-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності і конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» та ДСТУ - Н.В.12-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) та категорій складності об'єктів будівництва зі зміною 1 за рівнем можливих економічних збитків (або) інших витрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втрат цілісності об'єкта.

У відповідності до пункту 2 Порядку №557 віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Так, в матеріалах справи міститься експертна оцінка щодо перевірки розрахунку категорії складності об'єкта будівництва «Будівництво виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області» №7-090-16ЕП/Ко від 07.07.2016, відповідно до якого проектувальниками Приватного підприємства «Архібуд-дизайн» проведено розрахунок категорії складності об'єкта згідно з вимогами ДСТУ Б В.1.2-2013 зі зміною 1, яка затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №135 від 12.05.2014 та за сукупністю ознак, наведених у додатку, об'єкт «Будівництво виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області» відноситься до ІІІ категорії складності. Це затверджено замовником та експертною оцінкою ТОВ «Українська будівельно-технічна експертиза», яка має кваліфікаційний сертифікат Серія АЕ №001043.

Окрім цього, відповідачі 1, 2 під час визначення V категорії складності зазначеного об'єкта будівництва керувалися п. 7 Порядку № 557, яким визначено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю та її територіальних органів, зазначеними у статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Як вбачається з акту перевірки відповідачу під час проведення перевірки позивачем надавалась проектна документація.

Отже, Порядок № 557 надає можливість відповідачу визначити категорію складності лише у випадку, коли проектна документація на об'єкт будівництва відсутня чи об'єкт їй не відповідає, в той час, у разі наявності у замовника проектної документації у відповідача відсутні повноваження на визначення до якої категорії складності належить вказаний об'єкт.

В акті перевірки від 26.04.2017 відповідач зазначає, що експерта оцінка проведена без урахування того, що в проектній документації міститься інформація про випуск 25000 найменувань хімічних сполук на місяць та одночасне зберігання 29.2 тонни хімічних речовин, а також встановлення на об'єкті будівництва твердопаливної котельні КУМ-Т 400 з 4 котлами загальною потужністю 400 кВт.

З матеріалів справи вбачається, що згідно інформації, зазначеної в експертному висновку він складений за результатами розгляду матеріалів проекту та розрахунку категорії складності об'єкта будівництва, виконаного генеральним проектувальником об'єкта ПП «Архибуд-Дизайн», тобто розглядався повний проект, а не його частина як стверджує відповідач.

Оцінка впливів на стан навколишнього природного середовища (ОВНС) додається до проектної документації, а тому відповідно розглядалася проектною установою. Щодо котельні 400 кВт, як об'єкта підвищеної небезпеки, суд погоджується з твердженням позивача, що такий висновок відповідача є припущенням та не відповідає методиці ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки за постановою Кабінету Міністрів України №956. Згідно додатку А до ДБН В 1.2-14 мають бути віднесені до класу наслідків ССЗ (V категорія складності) тепло генеруючі та енергетичні установки потужністю 1 млн. кВт, що в 2500 раз вище потужності котельні в проекті.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, дії відповідача по віднесенню об'єкта будівництва до V категорії складності є неправомірними та недоведеним належними та допустимими доказами.

Окрім того, суд зазначає, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки» до підвищеної небезпеки відносяться лише ті об'єкти, на яких використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси.

Однак, доказів того, що на об'єкті будівництва «Будівництво виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області» експлуатуються під виробничо-дослідницьку діяльність, пов'язану із застосуванням та зберіганням небезпечних хімічних речовин, а також у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, відповідачами не надано.

Натомість представником позивача долучено до позову виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних - осіб підприємців згідно якої вбачається, що основним видом діяльності є: дослідження і експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук.

З огляду на викладене суд вважає, що доводи органу державної архітектурно-будівельної контролю про віднесення об'єкта будівництва до об'єкта, що становить підвищену екологічну небезпеку та має бути віднесений до V категорії складності не підтверджується жодними доказами, а тому є необґрунтованими.

Аналіз вищевикладеного в сукупності дає суду підстави дійти до висновків, що визначивши з порушенням вимог законодавства об'єкту будівництва V категорію складності, відповідач незаконно виніс оскаржувані приписи та постанови про притягнення ТОВ «Селена - Плюс» до відповідальності.

У відповідності до статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Відповідно, беручи до уваги положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, на користь позивача підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача всі здійсненні ним судові витрати.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Селена - плюс» задовольнити повністю.

Визнати протиправною позапланову перевірку будівництва виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області, здійснену 26 квітня 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Плющ О.С.

Визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Плюща Олександра Станіславовича по віднесенню до V категорії складності виробничо-складського комплексу з лабораторними приміщеннями та котельнею на території Калинівської селищної ради Броварського району Київської області.

Визнати протиправними та скасувати припис №С-2604/4 від 26.04.2017, припис № С-2604/5 від 26.04.2017, припис № С-2604/6 від 26.04.2017;

Визнати протиправними та скасувати постанову №3-1105/2-10/10-58/1105/09/01 від 11.05.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Селена - Плюс» () понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 29 807,40 грн. за рахунок асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України ().

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Качур