Справа № 712/2617/16-а
Суддя: Шипуліна Т.М.
Дата ухвалення: 2018-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

25 травня 2018 року

Київ

справа №712/2617/16-а

касаційне провадження №К/9901/35502/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Шипуліної Т.М.,

суддів: Бившевої Л.І., Хохуляка В.В.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Черкаської міської ради на ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 19.07.2017 (суддя Пироженко В.Д.) та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.08.2017 (головуючий суддя - Ключкович В.Ю., судді: Грибан І.О., Губська О.А.) у справі №712/2617/16-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лабрадоріт» до Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування п. 6.2 Положення «Про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на території міста Черкаси», затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.01.2016 № 2-136,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Лабрадоріт» звернулося до суду з позовом до Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування п. 6.2 Положення «Про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на території міста Черкаси», затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.01.2016 № 2-136.

Соснівський районний суд міста Черкаси постановою від 06.09.2016 позов задовольнив. Визнав пункт 6.2 Положення «Про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на території м.Черкаси», затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.01.2016, недійсним та нечинним - таким, що не набрав чинності з 01.01.2016.

Київський апеляційний адміністративний суд ухвалою від 10.11.2016 залишив постанову Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016 без змін.

Вищий адміністративний суд України ухвалою від 07.06.2017 залишив касаційну скаргу Черкаської міської ради без задоволення, а постанову Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 - без змін.

Соснівський районний суд міста Черкаси ухвалою від 19.07.2017 відмовив у задоволенні заяви Черкаської міської ради про роз'яснення постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016.

Київський апеляційний адміністративний суд ухвалою від 30.08.2017 залишив ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 19.07.2017 без змін.

Черкаська міська рада звернулася до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій просить ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 19.07.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.08.2017 скасувати та ухвалити нове судове рішення про роз'яснення постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016.

В обґрунтування своїх вимог відповідач посилається на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, зокрема статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент вирішення питання про роз'яснення судового рішення судами попередніх інстанцій), а також пункту 10.2 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7.

Доводи касаційної скарги обґрунтовуються тим, що резолютивна частина постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016 фактично містить два способи захисту порушеного права (визнання пункту акту недійсним та визнання пункту акту нечинним - тобто таким, що не набрав чинності з 01.01.2016), для яких передбачені різні правові наслідки. Так, визнання акту недійсним є скасуванням такого акту з моменту прийняття, а визнання нечинним - втрату чинності з певного моменту лише на майбутнє.

Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи на підставі встановлених фактичних обставин у справі правильність застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не може бути задоволена з огляду на таке.

Звертаючись до суду першої інстанції із заявою від 19.06.2017 №2230-01-21 про роз'яснення постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016, відповідач просив роз'яснити:

з якої дати втрачає свою юридичну силу пункт 6.2 Положення «Про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на території м.Черкаси», затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.01.2016;

яка ставка податку повинна діяти після втрати чинності пункту 6.2 Положення «Про податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на території м.Черкаси», затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 28.01.2016, яким встановлено ставку податку для об'єктів нерухомості на території м. Черкаси у розмірі 1 відсотка розміру мінімальної заробітної плати за 1 кв. м. бази оподаткування.

Відмовляючи у задоволенні заяви про роз'яснення судового рішення, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, керувався тим, що зміст постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016 є чітким та не містить положень, щодо яких можуть виникнути суперечності у розумінні.

Відповідно до частин першої та другої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент розгляду судами попередніх інстанцій заяви про роз'яснення судового рішення) якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Наведені положення дають підстави для висновку про те, що роз'ясненню підлягає судове рішення у разі незрозумілості резолютивної частини судового рішення, що ускладнює виконання або породжує ймовірність неправильного виконання такого рішення.

Резолютивна частина постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016 містить чіткі, зрозумілі і такі, що відповідають наданій оцінці встановленим обставинам справи, висновки по суті заявлених позовних вимог щодо оскарженого пункту акта, та не містить положень, які допускають її неоднакове або розширене розуміння.

У заяві про роз'яснення судового рішення відповідач фактично порушує питання щодо роз'яснення порядку застосування ставки податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, на території м. Черкаси після набрання законної сили ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2016 у справі №712/2617/16-а.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреційним повноваженням є повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийняті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох варіантів рішення.

Застосування встановлених ставок податків входить до дискреційних повноваженнях суб'єктів владних повноважень, а тому суд не може втрутитись у внутрішню компетенцію таких органів.

Оцінка правильності застосування ставок податків суб'єктами владних повноважень надається судом у кожному конкретному випадку під час вирішення спору щодо оскарження відповідного рішення суб'єкта владних повноважень.

Враховуючи викладене, суд вважає обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій щодо відсутності підстав для задоволення заяви про роз'яснення постанови Соснівського районного суду міста Черкаси від 06.09.2016.

З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, а суди попередніх інстанцій не допустили порушення норм процесуального права, які б могли вплинути на встановлення дійсних обставин справи, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги Черкаської міської ради без задоволення, а оскаржуваних судових рішень судів попередніх інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Черкаської міської ради залишити без задоволення.

Ухвалу Соснівського районного суду міста Черкаси від 19.07.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.08.2017 у справі №712/2617/16-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду Т.М. Шипуліна

Л.І. Бившева

В.В. Хохуляк