Справа № 766/9606/17
Суддя: Дмитрієва О.О.
Дата ухвалення: 2018-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
____________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2018 р. м. ХерсонСправа № 766/9606/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дмитрієвої О.О.,

при секретарі: Пономаренко М.М.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

представників третіх осіб ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_6, яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву", ОСОБА_3, приватного акціонерного товаритсва "Молодіжний житловий комплекс" про скасування рішення,

встановив:

07 червня 2017 року в порядку адміністративного судочинства до Херсонського міського суду Херсонської області з адміністративним позовом звернулась ОСОБА_6 Валеріївнаяка, яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3, приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс", у якому просила суд скасувати рішення Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 30.01.2017 №7 «Про затвердження протоколу засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради від 10.01.2017 №1».

В обґрунтування своєї позовної заяви зазначила, що з 20.11.2012 року родина ОСОБА_6 рішенням Виконавчого комітету Херсонської міської ради була зарахована у списки квартирного обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов. У 2013 році ОСОБА_7В уклала з ПрАТ «Молодіжний житловий комплекс» договір про будівництво 3-кімнатної квартири та з Херсонським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприянням молодіжному житловому будівництву» - договір про надання пільгового довготермінового кредиту на будівництво житла.

Після введення у 2016 році будинку у експлуатацію неодноразово зверталась до ПрАТ «Молодіжний житловий комплекс» та ХРУ Фонду з питання оформлення права власності на квартиру.

Проте, у 2016 році ПрАТ «Молодіжний житловий комплекс» звернулось до Херсонського міського голови з проханням виключити родину ОСОБА_6 зі списків квартирного обліку, як таку що штучно погіршила житлові умови та не мала права перебувати на обліку протягом 5 років з цього моменту. 30.01.2017 року Херсонський міськвиконком затвердив протокол громадської комісії від 10.01.2017, зокрема з питання виключення родини ОСОБА_6 зі списків квартирного обліку.

Окрім того, у 2006 році ОСОБА_3 уклав із банком кредитні договори на придбавання квартири, проте вже у 2011 році продав квартиру.

Таким чином позивач вважає, що штучного погіршення житлових умов не відбулося, а тому звернувся до суду за захистом прав.

08 червня 2017 року суддею Херсонського міського суду Херсонської області Прохоренко В.В. відкрито провадження по справі та призначено до розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22 березня 2018 року справу за адміністративним позовом ОСОБА_6, яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради, треті особи без самостійних вимог на стороні відповідача: Херсонське регіональне управління Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву", ОСОБА_3, приватне акціонерне товариство "Молодіжний житловий комплекс" про скасування рішення вирішено передати до Херсонського окружного адміністративного суду для розгляду по суті.

13 квітня 2018 року після проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим у справі №766/9606/17 визначена суддя Дмитрієва О.О.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2018 року суддею прийнято до провадження адміністративну справу №766/9606/17 за позовом ОСОБА_6, яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву", ОСОБА_3, приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс" про скасування рішення Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 30.01.2017 №7 "Про затвердження протоколу засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради від 10.01.2017 №1".В судовому засіданні 30.05.2018 року судом поставлено на обговорення питання щодо закриття провадження по справі, оскільки дана справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти закриття провадження у справі, посилаючись на те, що дана справа є справою адміністративної юрисдикції.

Представник відповідача залишив вирішення вказаного питання на розсуд суду.

Представники третіх осіб заперечували проти закриття провадження у справі, з підстав визначених ст.. 19 КАС України.

Дослідивши матеріали позову, заслухавши думку сторін, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд дійшов до висновку про те, що дана справа не належить до розгляду в порядку адміністративного судочинства, з огляду на наступне.

Так, 11 жовтня 2012 року позивач звернувся до Виконавчого комітету Херсонської міської ради із заявою про взяття на квартирний облік його та членів родини з підстав відсутності мінімального розміру житлової площі, просив зарахувати до пільгової черги як багатодітну родину та з метою участі у програмі «доступне житло».

Рішенням Виконавчого комітету Херсонської міської ради №378 від 20.11.2012 року позивача зі складом його сім'ї 5 осіб було зараховано у списки квартирного обліку для покращення житлових умов у загальну чергу за №7783

За клопотанням ПАТ «МЖК», яке співпрацює з регіональним управлінням державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» про виключення зі списків квартирного обліку родини ОСОБА_6, яка перебуває на квартирному обліку з 20.11.2012 року в загальній черзі за №1813 в пільговій черзі з правом першочергового отримання житла як багатодітна родина за №503 до Херсонського міського голови, у зв'язку із зарахуванням на квартирний облік заявниці за недостовірно наданими відомостями щодо продажу належної родині квартири протоколом №1 від 10.01.2017 року засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради вирішено погодитись із пропозицією управління щодо виключення родини ОСОБА_6 з квартирного обліку.

Рішенням Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 31.01.2017 №7 вирішено затвердити протокол засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради від 10.01.2017 №1.

Аналіз зазначених фактичних обставин справи дає підстави вважати, що спірні правовідносини між позивачем та відповідачем пов'язані із правом позивача та членів його сім'ї у прийнятті на квартирний облік громадян, потребуючих поліпшення житлових умов та випливають з житлових відносин, тобто є однією із складових правового відношення із реалізації права на житло.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб'єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що у порядку адміністративного судочинства захисту підлягають права та охоронювані законом інтереси осіб у сфері публічно-правових відносин, які є складовою частиною правових відносин, що виникають у суспільстві.

Водночас, за правилами пункту 1 частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Зокрема, як вже встановлено судом, спірні правовідносини виникли у зв'язку із незабезпеченням позивача житлом.

Відповідно до ст.2 Житлового кодексу Української РСР (редакція від 01.01.2018 р.) завданнями житлового законодавства Української РСР є регулювання житлових відносин з метою забезпечення гарантованого Конституцією СРСР і Конституцією Української РСР права громадян на житло, належного використання і схоронності житлового фонду, а також зміцнення законності в галузі житлових відносин.

В широкому розумінні житловими правовідносинами вважаються будь-які відносини, що складаються навколо спеціального об'єкта - житла.

При цьому, виділяють шість основних видів житлових відносин: 1) відносини щодо користування жилими приміщеннями на підставі договору найму або за іншими підставами; 2) відносини в галузі забезпечення громадян жилими приміщеннями; 3) відносини щодо користування службовими жилими приміщеннями, гуртожитками, іншими спеціалізованими жилими приміщеннями (жилими будинками); 4) відносини, що виникають у галузі управління, експлуатації, забезпечення схоронності і ремонту житлового фонду; 5) відносини, що виникають у зв'язку з будівництвом і набуттям у власність житлового будинку або його частини; 6) відносини, пов'язані з житлово-комунальним обслуговуванням громадян.

Отже, правовідносини, що склалися між сторонами в даній справі, є виключно цивільно-правовими, а відтак не можуть бути предметом спору в адміністративному процесі, оскільки в даному випадку наявний спір про право цивільне, а саме про визнання прав, свобод та охоронюваних законом інтересів, що виникають із житлових відносин.

Натомість, той факт, що відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень, не змінює правової природи спірних відносин, оскільки характер інтересу у спорі є приватноправовим, та жодним чином не публічно-правовим.

Отже, у даному випадку існує спір про право, що у свою чергу унеможливлює його розгляд в порядку адміністративного судочинства, оскільки спірні правовідносини виникають із житлових відносин, тому як, в кінцевому рахунку, пов'язані з набуттям позивачем та його родиною житла у власність, що є наслідком, зокрема, знаходження особи на обліку осіб та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов.

Спір про захист права конкретної фізичної особи на отримання житла, а також правовідносини, що є похідними від такого спору, є не публічними, а приватно-правовими, а відтак, підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України в Постанові від 02 грудня 2014 року у справі №21-530а14, від 21.12.2016 року у справі №815/1277/14 та Вищим адміністративним судом України в Ухвалі від 17 грудня 2015 року у справі №804/315/15, Одеським апеляційним адміністративним судом у справі №490/11123/13-а.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі Zand v. Austria від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Крім того, відповідно до вимог ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У справі Беллет проти Франции (Bellet v. France),суд з прав людини зазначив, що ст. 6 пар. 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У даному випадку позивач знаходиться з відповідачем у певних спірних правовідносинах, вважає, що діями відповідача порушуються його права і, відповідно, позивач має право на захист своїх прав саме на цій стадії розвитку вказаних правовідносин, але за правилами цивільного судочинства.

Згідно з пунктом 1 частини 1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відтак, беручи до уваги наведене, а також те, що даний спір не є публічно-правовим у розумінні приписів КАС України, оскільки стосується правовідносин, пов'язаних із особистими правами позивача на житло, що свідчить про наявність між сторонами відносин, зокрема, приватноправового характеру, що відповідно унеможливлює розгляд даної справи в порядку адміністративного судочинства, суд вважає за необхідне закрити провадження по справі.

Окрім того, суд зауважує, що у випадку зокрема, закриття провадження у справі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним судовим рішенням (ч. 6 ст. 157 КАС Украни).

Таким чином, вжиті ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08 червня 2017 року заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії рішення Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 30.01.2017 №7 «Про затвердження протоколу засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради від 10.01.2017 року №1» до набрання законної сили рішення суду за наслідком розгляду цієї адміністративної справи, зберігають свою дію до набрання законної сили даною ухвалою суду.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 238 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

керуючись ст. 9, 47, 189, ч. 1 п. 1 ст. 238, 239, 241, 246, 248, 256, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Закрити провадження у справі № 766/9606/17за позовом ОСОБА_6, яка діє в своїх інтересах та інтересах дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву", ОСОБА_3, приватного акціонерного товариства "Молодіжний житловий комплекс" про скасування рішення.

Роз'яснити позивачеві, що вказана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

У разі постановлення ухвали в порядку письмового провадження ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Дмитрієва О.О.

кат. 10.4.2