Справа № 826/16244/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2018 року № 826/16244/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3"

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спора, на стороні відповідача: Департамент з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська державна адміністрація)

про визнання протиправними та скасування постанови та припису,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю "Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3" (далі - позивач та/або ТОВ "Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3") з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - ДАБІ України), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спора, на стороні відповідача Департамент з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська державна адміністрація) (далі - третя особа та/або Департамент) та просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис від 22.09.2016 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил»;

- визнати протиправним та скасувати постанову №242/16/10126-23/0410/02/2 від 04.10.2016 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- визнати протиправним та скасувати постанову №243/16/10126-24/0410/02/2 від 04.10.2016 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що ним не здійснювалися роботи з реконструкції будівлі літера «В» по вул. Костянтинівській, 70 в м. Києві, а проводилася безпосередньо аварійні роботи.

Крім того, ТОВ «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» вказує, що висновки третьої особи про експлуатації вказаної вище будівлі без прийняття її в експлуатацію не відповідають фактичним обставинам справи, що підтверджується експертним висновком, який міститься в матеріалах справи.

Водночас, позивач стверджує про порушення порядку та строків проведення позапланової перевірки та наявності мораторію на її проведення.

Представники відповідача проти позову заперечили з підстав, що викладені в письмових запереченнях, поясненнях, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України видано направлення від 02.09.2016 на здійснення позапланової перевірки на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно - будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 та звернення заступника начальника Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України Какалець А.І. від 22.08.2016 №3690/39/125/02-2016 (вх. №10/26-2608/11 від 26.08.2016) (далі - направлення від 02.09.2016).

В подальшому на підставі службової записки Директора Департаменту (т. 1, а.с. 116) про продовження терміну проведення перевірки позивача на два робочих дні, третьою особою видано направлення №б/н від 22.09.2016 на здійснення позапланової перевірки на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно - будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 та звернення заступника начальника Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України Какалець А.І. від 22.08.2016 №3690/39/125/02-2016 (вх. №10/26-2608/11 від 26.08.2016) (далі - направлення від 22.09.2016).

За наслідком здійснення перевірки складено акт перевірки дотримання вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.09.2016 (далі - акт).

За результатами перевірки встановлено, що у Департаменті відсутня інформація щодо реєстрації документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання будівельних чи підготовчих робіт на вул. Костянтинівська, 70 у Подільському районі м. Києва, та Департамент не приймав до експлуатації об'єкт за вказаною адресою.

Під час виїзду на місце 02.09.2016 візуальним оглядом встановлено, що на земельній ділянці за вищевказаною адресою розташована одноповерхова будівля (літера «В»), яка під час перевірки експлуатуються у якості складських і офісних приміщень.

Присутніми під час перевірки - директором TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3» ОСОБА_3, заступником директора TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № 3» ОСОБА_4, який діяв на підставі доручення директора TOB «Міське підприємство по реконструкції та будівництву № З» ОСОБА_3, надані наступні документи:

- технічний паспорт на нежитловий будинок по вул. Костянтинівська, 70, на будівлю літера «В», виготовлений Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна станом на 18.10.2011;

- свідоцтво про право власності, виданого Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на будівлю з утепленими складськими приміщеннями по вул. Костянтинівська, 70, (літера В) у Подільському районі м. Києва від 15.03.2012;

- виписка з ЄДРПОУ TOB «МПРБ-3»;

- доручення на ОСОБА_4 № 39-ПФС від 05.09.2016;

- доручення на ОСОБА_4 № 40-ПФС від 21.09.2016;

- виписка з протоколу про повноваження директора TOB «МПРБ-3».

Розглянувши надані документи перевіркою встановлено, що вищезазначена будівля з утепленими складськими приміщеннями експлуатується TOB «МПРБ-3» без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та самочинно реконструйовано TOB «МПРБ-3» без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт шляхом влаштування внутрішнього монолітного перекриття, що розділяє внутрішній простір будівлі на два окремі поверхи з влаштуванням окремих приміщень на новоствореному другому поверсі та влаштуванням міжповерхової сходової клітини, приміщення першого поверху будівлі реконструйовані із влаштування окремих приміщень та віконних прорізів, чим порушено ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Категорія складності зазначеного об'єкту будівництва, відповідно до вимог ДСТУ НБВ, 1.2-16.2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складеності об'єктів будівництва», визначена як II.

У зв'язку з вищевикладеним третьою особою складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі - оскаржуваний та/або спірний припис т. 1, а.с. 137-138).

Відповідно до вказаного припису позивачу з 22.09.2016 заборонено експлуатацію самочинно реконструйованої будівлі з утепленими складськими приміщеннями на вул. Костянтинівська, б. 70 (літера «В» у Подільському районі м. Києва до усунення допущених правопорушень, які зобов'язано усунути у термін до 12.11.2016.

Крім того, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.09.2016.

В подальшому, третьою особою відносно позивача складено постанову №243/16/10126-24/0401/02/2 від 04.10.2016 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якою визнано останнього винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - оскаржувана та/або спірна постанова №1 (т. 1, а.с. 145-146)).

Водночас, 04.10.2016 Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва складено постанову №242/16/10126-23/0410/02/2 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якою визнано товариство з обмеженою відповідальністю "Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» (далі-оскаржувана та/або спірна постанова №2 (т. 1, а.с. 143-144)).

Крім того, третьою особою відносно позивача складено постанову №243/16/10126-24/0401/02/2 від 04.10.2016 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», якою визнано останнього винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - оскаржувана та/або спірна постанова №1 (т. 1, а.с. 145-146)).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяльно на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Частиною 1 статті 3 вказаного закону визначено, що відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю, в контексті приписів ч. 3 ст. 6 Закону №3038-VI належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. (ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок).

Підпунктом 1 п. 2 вказаного Порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (п. 3 Порядку №553).

При цьому, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку №553).

Згідно з п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як стверджує позивач, третьою особою було порушено п. 7 Порядку №553, оскільки інспектором під час здійснення позапланової перевірки не було пред'явлено службового посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки.

Суд критично ставиться до наведених вище доводів, оскільки жодних підтверджень щодо них позивачем не надано.

Крім того, суд зазначає, що в акті перевірки викладені заперечення товариства з обмеженою відповідальністю «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3», проте про порушення порядку, у тому числі не пред'явлення відповідних документів, в розрізі п. 7 Порядку №553 останнім не зазначено.

Суд також відхиляє доводи позивача про порушення строків проведення перевірки, оскільки в матеріалах справи містять два направлення на перевірку (т. 1, а.с. 115, т. 1, а.с. 117).

Так, у направленні від 02.09.2016 строк дії направлення встановлено з 02.09.2016 по 08.09.2016. Поряд з цим, у направленні від 22.09.2016 строк дії направлення встановлено з 22.09.2016 до 23.09.2016.

З вказаного слідує, що строк проведення перевірки відповідає критеріям, які визначені в п. 7 Порядку №553.

Таким чином, доводи позивача в цій частині є необґрунтованими та безпідставними.

Крім того, суд відхиляє доводи позивача в частині проведення позапланової перевірки на підставі неналежного нормативного акту, оскільки Порядком №553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

При цьому, Порядок №553 не містить в собі положень про заборону здійснення архітектурно - будівельного контролю для об'єктів I, II, III категорії складності.

Оцінюючи по суті наявність/відсутність допущених правопорушень ТОВ «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» у сфері містобудівної діяльності, що стали підставою для прийняття спірного припису та оскаржуваних постанов суд звертає увагу на наступне.

Як зазначено у спірній постанові №242/16/10126-23/0410/02/2 від 04.10.2016, позивачем виконано будівельні роботи із реконструкції будівлі із утепленими складськими приміщеннями по вул. Костянтинівська, б. 70 літера «В» у Подільському районі міста Києва, шляхом влаштування внутрішнього монолітного перекриття, що розділяє внутрішній простір будівлі на два окремі поверхи з влаштуванням окремих приміщень на новоствореному другому поверсі та влаштуванням міжповерхової сходової клітини, приміщення першого поверху будівлі реконструйовані із влаштування окремих приміщень та віконних прорізів, без документів, які дають право на виконання будівельних робіт.

Позивач вказує, що ним проводилася аварійні роботи, а не будівельні роботи, про що безпосередньо вказано в запереченнях на акт перевірки.

Згідно з п. 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної докуменитації на будівництво" будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Пунктом 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що капітальний ремонт - це сукупність робіт на об'єкті будівництва, введеного в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Згідно з п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (ч. 1 ст. 36 Закону №3038-VI).

Згідно з абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат.

Суд зазначає, що відповідачем в ході розгляду справи не доведено факт здійснення позивачем безпосередньо реконструкції.

Натомість, ТОВ «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» надано до суду експертний висновок дослідження технічного стану будівлі по вул. Костянтинівській, 70 у Подільському районі міста Києва відповідно до якого, експерт, зважаючи на виявленні дефекти та пошкодження, дійшов висновку, що технічний стан будівлі у відповідності до «Документів з оцінки технічного стану та паспортизації, безпечної та надійної експлуатації виробничих будівель і споруд. Київ, Держбуд України - Держанаглядохоронпраці України, 2003» можна віднести до IV категорії як аварійний, із можливістю раптового руйнування (т. 1, а.с. 50).

Крім того, у експертному висновку вказано, що для запобігання руйнування власниками будівлі було прийнято ряд заходів та проведено підготовчі роботи щодо ліквідації можливої аварії.

Протиаварійні заходи проводилися на існуючих фундаментах в межах об'ємів зазначених у технічному паспорті конструкції будівлі.

Водночас, у висновку експерта вказано, що власниками будівлі було виконано мінімальні необхідні протиаварійні заходи і проведено ремонтні роботи, які необхідні для припинення зносу конструкцій і інженерного обладнання, підготовчі роботи для збереження цілісності будівлі та унеможливлення її раптового руйнування. Експерт дійшов висновку, що після зазначених заходів можна виконати ремонтно - оздоблювальні роботи в приміщеннях та відновити експлуатацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 101 КАС України)

Разом з цим, в контексті приписів ч. 6 ст. 101 КАС України у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім'я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

Суд зазначає, що поданий позивачем висновок експерта відповідає вимогам ч. 6 ст. 101 КАС України, а відтак є належним доказом щодо дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Крім цього, в матеріалах справи міститься акт огляду стану будівлі за адресою м. Київ, вул. Костянтинівська, 70 (літера «В») від 24. 03.2016, згідно якого встановлено аварійний стан будівлі (т. 1, а.с. 42).

З огляду на вказані обставини, враховуючи те, що матеріли справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження факту здійснення позивачем реконструкції відповідної будівлі, зважаючи на висновок експерта, акт від 26.03.2016 та з огляду на те, що в ході розгляду справи не встановлено факту зміни геометричних розмірів чи функціонального призначення будівлі, суд дійшов висновку про протиправність спірного припису та оскаржуваної постанови №1.

Як наслідок, наявні підстави для задоволення позовних вимог в частині оскарження постанови №2, оскільки остання є фактично похідної від постанови №1.

Крім цього, суд звертає увагу, що спірною постановою №2 (№242/16/10126-23/0410/02/2 від 04.10.2016) визначено, що позивачем експлуатується не прийнята в експлуатацію будівля із утепленням складських приміщень після виконання будівельних робіт із реконструкції на вул. Костянтинівська, 70 (літера «В») у Подільському районі міста Києва, проте докази ні підтвердження відповідного експлуатування ні відповідачем, ні третьою особою не надано.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В той же час, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 73 КАС України).

При цьому, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку, що в ході розгляду справи відповідачем не наведено обставин, які б свідчили про необґрунтованість позовних вимог.

За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Частиною 1 ст. 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає задоволенню, то судові витрати слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72, 73, 77, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» (04080, м. Київ, вул. Костянтинівська, б. 70, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятителька, б. 4В; місце знаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, б. 32, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати припис від 22.09.2016 Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва «Про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил».

3. Визнати протиправною та скасувати постанову №242/16/10126-23/0410/02/2 від 04.10.2016 Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

4. Визнати протиправною та скасувати постанову №243/16/10126-24/0410/02/2 від 04.10.2016 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

5. Судові витрати у розмірі 4 134 (чотири тисячі сто тридцять чотири) грн. 00 коп. стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Міське підприємство по реконструкції та будівництву №3» (04080, м. Київ, вул. Костянтинівська, б. 70, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева