Справа № 644/1504/17
Суддя: Глібко О. В.
Дата ухвалення: 2018-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Суддя Глібко О. В.
Справа № 644/1504/17
Провадження № 2-а/644/40/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2018 року

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Глібко О.В., за участю секретаря Шпиця Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради, третя особа Департамент Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області про скасування постанови,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив скасувати постанову № 515-П від 18.10.2016 року, винесену начальником Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення , передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

В обґрунтування позову посилався на те, що 01 березня 2017 року він отримав почтовим повідомленням лист державного виконавця Орджонікідзевського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 датований 20.02.2017 року № 3583. та постанову про відкриття виконавчого провадження від 20.02.2017 року про стягнення з нього штрафу у розмірі 13600 грн. на користь ДТК відповідно до постанови № 515-П виданої 18.10.2016 року. 07 березня 2017 року він ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 53301112 в Орджонікідзевському відділі ДВС. Акту позапланової перевірки № 515-А від 07.10.2016 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 07.10.2016 року та приписів № 515-Пр від 07.10.2016 року та № 48Пр від 05.02.2016 року він не отримував. Вважає, що його права передбачені ст.268 КУпАП, ст.280 КУпАП та Конституції України при ухваленні постанови № 515-П 18 жовтня 2016 року було порушено, а в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки він ніколи не зустрічався з відповідачкою ОСОБА_2, а тому відповідно не міг відмовитись від дачі пояснень чи підпису документів, він не являється забудовником спірних приміщень, являється власником 1/4 частини квартири по вулиці М.Водяного, 98 у м. Харкові. Співвласниками являються дві його доньки та колишня дружина. Будь-якої перевірки в садибі по вул. Щербакова, б. 98 в м. Харкові відповідачем не проводилось 06.10.2016 року, йому не надсилалися приписи, акти перевірки інспекцією 07.10.2016 року, а тому не могло бути встановлено порушення п.п. «а» п.3 ч.4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме невиконання вимог припису № 48 Пр від 05.02.2016 року. Позивач вважає, що вищевказана постанова є протиправною та складеною з порушенням закону, оскільки протокол про адміністративне правопорушення складений у його відсутність, без вручення йому копії , без розяснень прав та пропозиції надати пояснення у справі, що потягло за собою грубе порушення прав на захист, передбаченого ст. 268 КУпАП та Конституцією України. Оскільки ним не було отримано копії постанови, тому він був позбавлен можливості скористатися своїм правом на її оскарження та просить суд визнати причини пропуску звернення до суду з позовом поважною.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити, в подальшому в судові засідання не прибували, надали суду заяву з проханням розглядати справу у їх відсутність.

Додатково представник позивача пояснила, що будівництво за адресою м. Харків, вул. М.Водяного, 98/1 ОСОБА_1 не вчиняв, приміщення державного житлового фонду були передані сімї ОСОБА_1 безоплатно у власність, співвласниками є чотири особи. Позивач володіє лише ? частиною. Земельна ділянка на якій розміщені спірні будівлі передана також позивачу, його колишній дружині та двом донькам у власність. Будівництво спірного приміщення було розпочато ще дядьком позивача ОСОБА_4 Крім того зазначає, що в оигіналі припису, який був наданий до суду відсутня будь-яка відмітка, що ОСОБА_1 відмовився його підписати, тоді як у всіх копіях чиєюсь рукою ця відмітка зроблена. Зазначає, що ні припис, ні акт, ні протокол позивачу не вручався та не направлявся рекомендованим листом з повідомленням, тому скористатися можливістю оскаржити вказані документи позивач був позбавлений.

Представник відповідача- Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради в судовому засіданні проти позову заперечувала та пояснила, що відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, органами

державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами

містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами

місцевого самоврядування.

Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15 створено Інспекцію

державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального

контролю Харківської міської ради.

Згідно з Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»,

Положенням про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю

Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, затвердженого

рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 №7/15, метою Інспекції є

забезпечення додержання на території міста Харкова містобудівного законодавства

України та запобігання його порушенням, основними завданнями Інспекції є

здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю,

виконання дозвільних та реєстраційних функцій.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів

України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного

контролю та удосконалення містобудівного законодавства» та підпункту 4 пункту 9-1

Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова Інспекція здійснює з 11.04.2016 (акт спільної комісії між

Держархбудінспекцією України та Харківською міською радою з приймання-

передавання документів від 08.04.2016 № 11).

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській

області було передано Інспекції припис № 48Пр від 05.02.2016, виданий

позивачу про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на

обєкті: «Житловий будинок, гараж за адресою: м. Харків, вул. Щербакова, 98»,

встановлено виконання будівельних робіт на обєктах II категорії складності з

будівництва: житлової прибудови літ. «А-1» 1987 р.; підвал літ. «Р» 1997 р.; балкон

літ. «Р» 2008 р.; сарай літ. «О» 2008 р.; сарай літ. «У» 2008 р.; літня кухня літ. «Ф»

1997 р.; навіс літ. «X» 1998 р.; житловий будинок літ. «Р-2» 1997 р. без документа,

який надає право на виконання будівельних робіт за адресою: м. Харків, вул.

Щербакова, 98, зобовязано позивача у термін до 05.05.2016 усунути порушення норм

чинного законодавства у сфері містобудування. Оскільки зазначений припис не оскаржувався позивачем та не був скасований у встановленому законом порядку, вважає такий припис є чинним та підлягає виконанню.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011

№ 553, підставами для проведення позапланової перевірки є:

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів

державного архітектурно-будівельного контролю.

Враховуючи те, що припис № 48Пр від 05.02.2016, яким зобовязано позивача у термін до 05.05.2016 усунути порушення норм чинного законодавства у сфері містобудування, був виданий Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, а з 11.04.2016 повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова здійснює Інспекція, на виконання ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог Порядку № 553 Інспекцією 07.10.2016 та на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 1 від 11.04.2016, направлення для проведення позапланової перевірки № 515-н від 06.10.2016 було проведено позапланову перевірку щодо виконання позивачем вимог припису № 48Пр від 05.02.2016.

В ході проведення перевірки встановлено порушення п.п. «а» п. З ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме - невиконання вимог припису № 48Пр від 05.02.2016.

Відповідно до п. 16, 17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 18 Порядку № 553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно з п. 19 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку. Пунктом 20 Порядку № 553 визначено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

За результатами проведення перевірки було складено відповідний акт, припис та протокол про адміністративне порушення, в якому зазначено про час та місце розгляду справи про адміністративне порушення (18.10.2016 об 10 год. 00 хв. у приміщенні Інспекції за адресою: 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 203), від підпису зазначених документів позивач відмовився, про що був зроблений відповідний запис у документах. Другі примірники зазначених документів було надано позивачу у присутності свідків, а саме екіпажу № 705 патрульної поліції та інспектора Індустріального відділу поліції.

18.10.2016 за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 515-П від 18.10.2016, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. У звязку з тим, що позивач не прибув на розгляд справи, відповідно до вимог чинного законодавства, 21.10.2016 постанова була направлена рекомендованим листом з описом вкладення на адресу позивача, як того вимагає законодавство. Таким чином, позивач був належним чином повідомлений про результат розгляду адміністративної справи, а дії посадових осіб Інспекції при проведенні перевірки на обєкті: «Житловий будинок, гараж за адресою: м. Харків, вул. Щербакова, 98» та під час розгляду справи про адміністративне правопорушення повністю відповідають нормам чинного законодавства та здійснені у межах та у спосіб передбачений законодавством. Вважає, що оскаржувана постанова була прийнята з повним дотриманням чинного законодавства, а позивач пропустив строк, встановлений на оскарження даної постанови, у звязку з чим даний позов підлягає залишенню без розгляду.

Представник третьої особи- Департамент Державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області в судове засідання не прибув, повідомлявся належним чином та своєчасно, причини неявки не повідомив, заперечення на позов не подав.

Ухвалою суду від 10.03.2017 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, які були усунуті 17.03.2017 року.

Ухвалою суду від 17.03.2017 року провадження у справі було відкрито та ухвалено розглядати справу у скороченому провадженні, поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду із адміністративним позовом.

Ухвалою суду від 03.05.2017 року провадження у справі відкрито та розгляд справи призначено в судове засідання на 12.05.2017 року.

Під час судового розгляду було проведено заміну відповідача начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради на належного відповідача-Інспекція державного архітектурно будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, яким ЦПК України викладеного в новій реакції. Відповідно до п.9 ч.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав…

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553.

Згідно з п. 9 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності субєктів містобудування або їх представників, які будують або збудували обєкт будівництва. Відповідно до пункту 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, по справі встановлено, що власником ? частини квартири АДРЕСА_1 (Щербакова) в м. Харкові є позивач. Іншими співвласниками вказаної квартири є доньки позивача та його колишня дружина ОСОБА_5.( а.с. 18, 36, 195-198)

Приписом -48Пр від 05.02.2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складеним представником департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області встановлено: виконання будівельних робіт на обєктах II категорії складності з

будівництва: житлової прибудови літ. «АМ» 1987 р.; підвал літ. «Р» 1997 р.; балкон

літ. «Р» 2008 р.; сарай літ. «О» 2008 р.; сарай літ. «У» 2008 р.; літня кухня літ. «Ф»

1997 р.; навіс літ. «X» 1998 р.; житловий будинок літ. «Р-2» 1997 р. без документа,

який надає право на виконання будівельних робіт за адресою: м. Харків, вул.

Щербакова, 98, зобовязано позивача у термін до 05.05.2016 усунути порушення норм

чинного законодавства у сфері містобудування. ( а.с. 59)

За результатами проведеної перевірки було складено акт № 515-А від 07.10.2016 року, припис № 515-Пр від 07.10.2016 року та протокол про адміністративне правопорушення від 07.10.2016 року. (а.с.56-60) В зазначених документах вказано, що позивач від підпису відмовився.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Однак відповідачем не було надано доказів надіслання позивачу вказаних документів, як того вимагає Закон.

Пунктом 22 Порядку передбачено складання постанови про накладення штрафу.

Як вказано у постанові № 515-П по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2016 року встановлено, що ОСОБА_1 не виконав вимогу органу державного архітектурно будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 05.02.2016 року № 48Пр. та його було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. (а.с.61) . Вказана постанова була винесена у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, без врахування обставин справи та з'ясування інших обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому стороною відповідача не надано суду даних про належний виклик ОСОБА_1 на розгляд вказаної постанови.

Як вказує відповідач, постанова у справі про адміністративне правопорушення була направлена позивачу 21.10.2016 року. (а.с.62) Натомість відсутні докази того, що позивачем вказана постанова була отримана, згідно відповіді ПАТ «Укрпошта» Харківська дирекція Поштамп-Центр поштового звязку №1, візуальною перевіркою виробничих документів відділення поштового звязку Харків, 75 встановлено, що на імя ОСОБА_1 за адресою: вул. ОСОБА_6, б. 98, м. Харків, 61075 період з 21.10.2016 року по 31.10.2016 року в надходженні та видачі цінний лист № 582 не значиться.( а.с. 133)

Згідно з ч. 1 ст. 188-42 КпАП України, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю -тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом .

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у Законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу). Підвідомчість справ про адміністративні правопорушення визначено у главі 17 Кодексу.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Таким чином доказів про вручення позивачу припису, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів - не має. Відсутні докази належного сповіщення позивача про дату розгляду адміністративної справи відносно нього. Також, в матеріалах справи відсутні докази отримання позивачем повідомлення про проведення перевірки. Відмова позивача від підпису та отримання акту не засвідчена показами свідків. Обґрунтуванням викладених обставин є оригінал акту перевірки № 48-А від 05.02.2016 року та оригінал припису -48Пр від 05.02.2016 року де відсутні підписи чи будь-які зауваження ОСОБА_1 (а.с. 134,136)

Крім того в судовому засіданні був допитаний свідок ОСОБА_7, який пояснив, що працює дільничним інспектором поліції Індустріального району м. Харкова. В жовтні 2016 року до нього на розгляд надійшов матеріал щодо перевірки архітектурно-будівельною інспекцією домоволодіння де мешкає ОСОБА_1 Інспектора йому повідомили, що ОСОБА_1 порушує закон, а тому їм потрібна допомога. Він запросив ОСОБА_1 на прийом для дачі пояснень по цьому питанню, за адресою м. Харків, пр. А.Альошина, 27. ОСОБА_1 прийшов, а через деякий час приїхала інспекція та склала на нього протокол. Протокол ОСОБА_1 відмовився підписати, відмовився також прочитати первинний матеріал, при цьому зауважив, що буде розмовляти лише у присутності свого адвоката. Протокол складався інспекторами архітектурно-будівельної інспекції у його присутності, коли ОСОБА_1 відмовився розписатися в документах- понятих запрошено не було, велася лише відеозйомка. Йому ж інспектор пояснив, що поняті при складанні протоколу не потрібні, крім того не вияснялося хто є власником будівлі по вул. М.Водяного, правовстановлюючі документи у ОСОБА_1 для огляду не вимагалися.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Таким чином, доводи відповідача про те, що перевірка була проведена з повним дотриманням чинного законодавства спростовуються поясненнями свідка, з яких встановлено, що при складанні припису, акту, протоколу інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю не було зясовано хто є власником забудівлі по вул. М.Водяного, 98 в м. Харкові, не було оглянуто правовстановлюючих документів, для складання протоколу не було сповіщено інших співвласників.

Поясненнями свідка ОСОБА_4 також було встановлено, що забудовником житлового приміщення по вул. М. Водяного, 98 в м. Харкові був він, а не позивач ОСОБА_1

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи все вищенаведене, суд приходить до висновку , що при прийнятті оскаржуваної постанови № 515-П по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2016 року відповідач діяв всупереч встановленому законом порядку, необґрунтовано, упереджено, без з'ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, чим порушено законні інтереси позивача.

Керуючись Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» , Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553, ст.ст. 188-42, 251,256, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 77, 90, 122, 242-246, 250,295 КАС України, суд-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Скасувати постанову №515-П від 18.10.2016 року, винесену начальником Інспекції державного архітектурно будівельного контролю Департаменту Територіального контролю Харківської міської ради ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення , передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Повний текст судового рішення складено 05.06.2018 року

Суддя :