Справа № 814/1472/17
Суддя: Джабурія О.В.
Дата ухвалення: 2018-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2018 р.м.ОдесаСправа № 814/1472/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Джабурія О.В.

суддів - Вербицької Н.В.

- ОСОБА_1

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року у справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови від 02.06.2017 року № 54/1014-3532-17, припису від 23.05.2017 року № 54,

ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА

НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Позивач звернувся до суду з позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування постанови від 02.06.2017 року № 54/1014-3532-17, припису № 54 від 23.05.2017 року.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що він в достатньому для виконання будівельних робіт обсязі отримав проектну документацію від ТОВ «Южний город», відповідач не надав належних доказів на підтвердження обставин, викладених у постанові по справі про адміністративне правопорушення. Відповідач не наділений повноваженнями зупиняти виконання будівельних робіт, які не порушують норми чинного законодавства, тому припис та постанова є протиправними та їх належить скасувати.

Ухвалою суду від 05.09.2017 року до участі у справі за клопотанням позивача залучено другого відповідача: управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради.

Відповідач управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області заперечує проти позову, просить у задоволенні позову відмовити, оскільки при проведенні перевірки були встановлені порушення вимог чинного законодавства, тому припис та постанова прийняті правомірно.

Відповідач управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради заперечень суду не надав, в судове засідання свого представника не направив, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року у задоволенні позову Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови від 02.06.2017 року № 54/1014-3532-17, припису від 23.05.2017 року № 54 відмовлено.

На вказане рішення Житлово-будівельний кооператив «ЕРА» подав апеляційну скаргу. Апелянт просить скасувати рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Апелянт в своїй апеляційній скарзі зазначає, що вказане рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального права та процесуального права, а також, на думку апелянта, суд не сприяв повному, обєктивному та неупередженому розгляду справи.

Згідно до вимог п.2 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, оскільки у судове засідання не прибули сторони, які беруть участь у справі, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА :

Як встановлено судом першої інстанції та перевірено судом апеляційної інстанції, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування УДАБІ у Миколаївській області ОСОБА_2 у присутності уповноваженої особи ЖБК «ЕРА» ОСОБА_3 (довіреність від 26.04.2016 року) проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних правил і стандартів ЖБК «ЕРА» на обєкті будівництва «Будівництво багатоповерхового житлового будинку за вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61в м. Миколаєві», що підтверджується актом перевірки від 23.05.2017 року.

Під час перевірки встановлено, що 17.05.2017 року під час виїзду на місце будівельні роботи не виконувались, уповноважена особа надала інспектору копію містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки видані Управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 04.01.2017 року № 1/17-4770. Інших вихідних даних не надано. Також надано копію наказу від 10.01.2017 року № 1 про затвердження проектної документації, відповідно до якого затверджено проектну документацію, розроблену ТОВ «Южний город» під керівництвом ОСОБА_4 Проектна документація на момент перевірки на обєкті відсутня. Відповідно до листа ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року № 4772-2017, ними проектна документація на обєкт «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві» в повному обсязі не розроблялась та замовнику не передавалась. Станом на 14.05.2017 року не отримані від замовника всі необхідні вихідні дані для проектування обєкту, зокрема технічні умови на водопостачання, електропостачання та інші.

За наслідками перевірки відповідачем був прийнятий припис № 54 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2017 року з вимогою не виконувати будівельні роботи на обєкті до розроблення робочого проекту в повному обсязі та оформлення відповідних документів, які надають право виконувати будівельні роботи.

Постановою № 54/1014-3532-17 від 02.06.2017 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 151 560 грн.

ОСОБА_5 ПРАВА

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає та враховує наступне.

Вимогами ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету ОСОБА_6 України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до вимог ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до вимог ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038 проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації;4) виконання підготовчих та будівельних робіт;5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів; 6) реєстрація права власності на обєкт містобудування.

Основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.(ч.1 ст.29 Закону № 3038).

Технічні умови це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення обєкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації (ч.1 ст.30 Закону №3038).

Згідно до вимог ч.8 ст.36 Закону № 3038 замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

ОБҐРУНТУВАННЯ ДОВОДІВ СТОРІН

В обґрунтування позовних вимог, позивач надав суду: 1) містобудівні умови від 04.01.2017 року; 2) технічні умови № 109/17 від 10.07.2017 року на приєднання житлового будинку до централізованої системи водопостачання та водовідведення; 3) наказ ФОП ОСОБА_4 № 81 від 01.12.2017 року, в якому зазначено, що у звязку зі змінами в технічних умовах на підключення до інженерних мереж з 05.05.2017 року робоча документація по обєкту була передана ФОП ОСОБА_4 на коректування; 4) частину проекту « 3-7 поверховий житловий будинок з вбудованими промисловими магазином по вул. Чкалова, 61 м. Миколаїв», яка складається з архітектурної частини проекту; 5) технічні умови до газорозподільної системи від 23.03.2017 року; 6) титульний лист робочого проекту «3-7 поверховий житловий будинок з вбудованими промисловими магазином по вул. Чкалова,61 м. Миколаїв».

Відповідач посилається на лист директора ТОВ «Южний город» ОСОБА_4 від 15.05.2017 року, згідно якого зазначено, що проектна документація в повному обсязі не розроблялась та замовнику не передавалась, в звязку з тим, що не отримані всі вихідні дані для проектування.

Позивач вважає цей лист помилковим та надає суду наказ ФОП ОСОБА_4І від 01.12.2017 року, в якому ОСОБА_4 зазначає в наказі від 01.12.2017 року, що 05.05.2017 року вона отримала проектну документацію на коректування, в звязку зі змінами в технічній документації.

Згідно пункту 11 Порядку № 533 посадові особи відповідача під час здійснення перевірки мають право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Тобто, можливо зробити висновок, що відповідач не має повноважень на надання запитів та отримання відповідей від органів та установ поза межами перевірки.

Відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки № 366 16 травня 2017 року, що було вручено представнику позивача, перевірка тривала з 17 травня 2017 року по 23 травня 2017 року.

В обґрунтування своїх доводів відповідач зазначив, що позивач навів недостовірні данні в декларації про початок виконання будівельних робіт від 11 травня 2017 року № МК 15 та надав суду першої інстанції лист TOB «ЮЖНИЙ ГОРОД» від 15.05.2017 року. Тобто, на думку апелянта, з якою погоджується колегія суддів, відповідач поза межами перевірки та своїх повноважень звернувся до TOB «ЮЖНИЙ ГОРОД» з проханням надати інформацію чи розроблялася проектна документація на об'єкт «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вулиці Чкалова, 61 в місті Миколаєві». Своїми діями відповідач порушив вимоги пункту 5 Порядку № 533.

Крім того, в листі TOB «ЮЖНИЙ ГОРОД» зазначено, що договір щодо здійснення авторського нагляду на вищезазначеному обєкті не укладався.

Однак, в спростування зазначеного, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи міститься договір на здійснення авторського нагляду та наказ про призначення відповідальної особи за авторський нагляд ОСОБА_7 (т.1 а.с.90,162).

Стосовно коригування проектної документації, колегія суддів зазначає наступне.

Коригування проектної документації внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування. Корегування проекту можливо на будь якій стадії будівництва.

Внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування здійснюється відповідно до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45. В матеріалах справи знаходиться лист, відповідно якого робочий проект «Будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вулиці Чкалова, 61 в місті Миколаєві» на теперішній час знаходиться на корегуванні. Дійсний лист підписаний ОСОБА_4, що відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт від 11 травня 2017 року № МК 15 є головним архітектором проекту і саме вона здійснює корегування проекту.

Колегія суддів також зазначає, що під час апеляційного провадження, до суду апеляційної інстанції апелянтом надано лист ТОВ «ЮЖНИЙ ГОРОД» №04/05/18 від 04 травня 2017 року, підписаний директором ТОВ «ЮЖНИЙ ГОРОД» ОСОБА_4 та адресований ЖБК «ЕРА». Згідно зазначеного листа зазначено, що проектна документація «Будівництва житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вулиці Чкалова, 61 у місті Миколаєві» (стадія робочий проект) була в повному обсязі передана Вашому уповноваженому представнику 10.01.2017 року та знаходилася у ОСОБА_3 на дату подання на реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт. Після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт представник ЖБК «ЕРА» звернувся до керівництва TOB «Южний город» з проханням здійснити корегування проекту в частині визначення нової точки підключення будинку до електромереж з внесенням відповідних змін до робочих креслень, а також за внесенням змін до розробленої концепції благоустрою будинку. Для здійснення вищевказаних змін Вам потрібно було отримати нові технічні умови від власника електромереж, Миколаївської філії ПАТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО», а тому в листі до Державної архітектурно-будівельної інспекції Миколаївської області нами було зазначено, що технічні умови відсутні.

Як зазначає апелянт, в даному випадку корегування проекту була вимушеною мірою. Вихідними даними для проектування є технічні умови. В технічних умовах власних мереж, на власний розсуд, вказує точку підключення до мереж (вона може бути біля об'єкту будівництва або навпаки через значну відстань від об'єкта будівництва), а також поліпшення мережі які необхідно зробити. Після затвердження проектної документації замовник передає її підряднику для здійснення кошторисного розрахунку робіт. Після отримання кошторисної документації від підрядника, а тут потрібно врахувати, що замовник будівництва є пересічні громадяни, які вже більше десяти років очікують своє житло, а тому ліміт коштів дуже не великий, а тому загальними зборами позивача було прийнято рішення про звернення до власників мереж з проханням замінити точку підключення та убрати застереження про поліпшення мереж.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи відповідача про те, що ЖБК «ЕРА» у декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.05.2017 року за № МК 15 наведені недостовірні данні стосовно наявності проектної документації для будівництва обєкту «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві», обєкт ІІІ категорії складності, чим порушені вимоги ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - є неспроможними та спростовується вищезазначеним листом. Саме корегування проектної документації доказує її існування на час перевірки. Як щоб її не було, то не зрозуміло, що саме можна було б корегувати.

Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до вимог п. 12 Порядку № 533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавство; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету ОСОБА_6 України від 06 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244).

Згідно пункту 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 10 Порядку №244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Про час складання протоколу та можливість надати документи та пояснення уповноважений представник позивача не був повідомлений.

В своєму рішенні суд першої інстанції посилається на пункт 14 Порядку №533, при цьому зазначає, що позивач не скористувався своїм правом надати документи та пояснення не враховуючи взагалі, що відповідач документи не вимагав та не надав можливості їх надати разом з поясненнями.

Відповідно до пункту 16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі-справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно пункту 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23 травня 2017 року зазначено, що справа буде розглядатися 05 червня 2017 року, але постанова про накладання штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 54/1014-3532-17 винесена 02 червня 2017 року, при цьому про зміну дати розгляду справи відповідача не повідомлено за три доби, таким чином відповідачем порушено пункт 17 Порядку №244.

Таким чином, на підставі наведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, а тому, апеляційний суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області № 54 від 23.05.2017 року та постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області від 02.06.2017 року № 54/1014-3532-17.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету ОСОБА_6 Європи щодо якості судових рішень обов'язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов'язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію суду не доказав та не обґрунтував її.

Оскільки висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи і, крім того, судом порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, ухвалене судове рішення на підставі вимог ст.317 КАС України підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 308; 311; 315; 317; 321; 322; 325 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» задовольнити, рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року скасувати, ухвалити у справі №814/1472/17 нову постанову, якою задовольнити адміністративний позов Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА».

Визнати протиправними та скасувати припис управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області № 54 від 23.05.2017 року та постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області від 02.06.2017 року № 54/1014-3532-17.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_8
Судді ОСОБА_9 ОСОБА_1