Справа № 357/2334/18
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 357/2334/18 Суддя суду першої інстанції: Ярмола Оксана Яківна
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 травня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Літвіної Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Білоцерківської міської ради в особі начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дороганя Володимира Леонідовича на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2018 року, що прийняте о 12 год. 38 хв. у місті Біла Церква (повний текст складений 25.04.2018), у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Білоцерківської міської ради в особі начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дороганя Володимира Леонідовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №А-2002/1 від 20.02.2018 про визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн;

- провадження по адміністративній справі у відношенні позивача в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-42 КУпАП, закрити.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2018 року позов задоволено.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення є правомірною.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_5 є власником будинку АДРЕСА_1 та власником земельної ділянки на якій розташований даний будинок (а.с. 9-10).

На підставі скарги гр. ОСОБА_6 щодо розташування гаража зі зміщенням до проїжджої частини вулиці в межах червоної лінії вулиць та в охоронній зоні водопровідної мережі, було призначено проведення перевірки домоволодіння ОСОБА_5 Строк проведення даної перевірки з 29.01.2018 р. до 09.02.2018.

Представником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Юрчиком В.А. 09.02.2018 були складені акт №1, припис про усунення порушень №00902/1, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-А 0902/1 від 09.02.2018 з фото фіксацією.

Так, згідно постанови №а-2002/1 по справі про адміністративне правопорушення від 20.02.2018 ОСОБА_5, будучи присутнім на об'єкті будівництва не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю та не надав правовстановлюючі документи на об'єкт будівництва «житловий будинок, гараж» за адресою: АДРЕСА_1, чим порушив положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 № 553.

Зазначеною постановою ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн (а.с.7) .

Не погодившись з таким рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про недоведеність вчинення позивачем адміністративного правопорушення та його вини, що виключає можливість притягнення ОСОБА_5 до відповідальності.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок), підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Як зазначалося, спірна перевірка здійснена на підставі звернення гр. ОСОБА_6

Відповідно до пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 7 Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що у ході здійснення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення такої позапланової перевірки, а суб'єкт містобудування, у свою чергу, зобов'язаний допустити цю посадову особу до об'єкта перевірки та надати документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 12 Порядку у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки (при плановій перевірці - абз. шостий пункту 12 Порядку), або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно пунктів 16-17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Як вбачається з матеріалів справи, представник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Юрчик В.А. 09.02.2018 прибув на об'єкт будівництва, проте присутній ОСОБА_5, не допустив посадову особу контролюючого органу до перевірки та не надав правовстановлюючі документи про що перевіряючим складено акт, протокол та припис.

Згідно пункту 21 Порядку у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

Відповідно до частини третьої статті 256 КУпАП у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

З акту, припису та протоколу вбачається, що позивач відмовився від їх підписання про що зроблено відповідні записи (а.с. 41-44).

Таким чином, відповідачем були вчинені всі передбачені чинним законодавством дії щодо проведення позапланового заходу за зверненням гр. ОСОБА_6 та щодо документування (фіксування) вчиненого позивачем порушення - недопуску посадових осіб відповідача до здійснення такого заходу. Будь-які докази протилежного матеріали справи не містять. З огляду на це, у суду відсутні підстави вважати, що позивач надавав представнику відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області відповідні правовстановлюючі документи та допустив його до проведення перевірки.

Згідно абзацу третього пункту 21 Порядку у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до абзаців 3-4 пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року № 735) (далі - Порядок № 244) у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

На виконання наведених норм, відповідачем у день складення акту, припису та протоколу - 09.02.2018 направлено їх позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення та описом вкладення (а.с. 30-31). При цьому, у протоколі було зазначено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення (а.с. 44).

Отже, відповідачем були вчинені всі залежні від нього дії, передбачені законодавством, без жодних зволікань з метою належного повідомлення позивача про розгляд його справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно пункту 3 статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

За змістом абзацу другого пункту 17 Порядку № 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Згідно абзацу шостого пункту 3 Порядку № 244 надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Отже, надіслання відповідачем акту, припису та протоколу 09.02.2018 вважається належним врученням зазначених документів позивачу у відповідності до викладених норм. Отже, позивача було завчасно та належним чином повідомлено про розгляд справи 20.02.2018.

Згідно абзацу третього пункту 17 Порядку № 244 неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, судом апеляційної інстанції не було встановлено за відповідачем порушень при розгляді справи позивача про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи встановлені відповідачем та підтверджені матеріалами справи обставини недопуску позивачем посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю до здійснення позапланового заходу, притягнення позивача до відповідальності за частиною другою статті 188-42 КУпАП є правомірним.

Посилання суду першої інстанції на те, що відмова позивача від підпису не підтверджена показами свідків, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованим, оскільки норми чинного законодавства не вимагають посвідчення цього факту свідками. Надання пояснень особою, що притягається до адміністративної відповідальності є виключно її правом, а не обов'язком відповідача відібрати ці пояснення.

Суд апеляційної інстанції також наголошує на тому, що зобов'язальні вимоги припису усунути порушення закону у певний строк не є обставиною, яка унеможливлює притягнення особи до адміністративної відповідальності за таке порушення. Тому мотиви суду першої інстанції в цій частині також є необґрунтованими.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про задоволення позову, оскільки оскаржувана постанова відповідача є правомірною.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Білоцерківської міської ради в особі начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Дороганя Володимира Леонідовича задовольнити.

Скасувати рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2018 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_5.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 29.05.2018.