Справа № 826/5753/17
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/5753/17 Головуючий у 1-й інстанції: Федорчук А.Б.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2018 у справі за адміністративним позовом управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної державної адміністрації до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної державної адміністрації звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову № 26/17/073-3273 в справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 144 000, 00 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2018 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач звернувся із апеляційною скаргою, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі звернення Київської місцевої прокуратури №6 від 15.03.2017 №1010вих-17 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва у присутності завідувача дошкільного навчального закладу № 720 Печерського району м. Києва Гури О.В., довіреної особи управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної державної адміністрації ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: «Капітальний ремонт дошкільного навчального закладу № 720 на бульварі Дружби Народів, 20-А у Печерському районі м. Києві».

За результатами перевірки відповідачем встановлено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві зареєстровано подану замовником будівництва управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в місті Києві державної адміністрації декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва: «Капітальний ремонт дошкільного навчального закладу №720 на бульварі Дружби Народів, 20-А у Печерському районі м. Києві» за № КВ23 від 27.08.2015 року.

З 01.09.2016 було відновлено функціонування дошкільного навчального закладу комбінованого типу № 720 за адресою: бульвар Дружби Народів 20-А у м. Києві, як заклад комбінованого типу на чотири групи проектною потужністю 50 місць.

Водночас, відповідачем зазначено, що спірний об'єкт експлуатується без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог діючого законодавства, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки посадовою особою складено акт перевірки від 30.03.2017, видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.03.2017 та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.03.2017.

В подальшому, винесено постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 13.04.2017 № 26/17/073-3273, якою визнано управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної в місті Києві державної адміністрації винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144 000, 00 грн.

Позивач не погоджуючись з спірною постановою, звернувся до суду першої інстанції з даним позовом.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що позивач не є суб'єктом містобудування та відповідно не несе відповідальності за порушення вимог здійснення містобудівної діяльності, вчинених такими суб'єктами (ст. ст. 1, 2 Закону України від 14.10.1994 № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»), а тому відповідачем безпідставно притягнуто позивача до відповідальності.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що спірний об'єкт знаходиться на балансі управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної державної адміністрації, однак експлуатується без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог діючого законодавства, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв'язку із чим в задоволенні позову слід відмовити.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.

Згідно частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

У контексті приписів частини третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 визначено, що Державна архітектурно - будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, Порядок накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності регулюється постановою КМ України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (надалі - Порядок № 553) та постановою від 06.04.1995 № 244 "Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до пунктів 5 - 6 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 533 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно - будівельного контролю.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку №553).

При цьому, згідно пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з пунктами 2, 3 частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п.3, 9 порядку № 244 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 16, 22 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Відповідно до частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється (частина восьма статті 39 із змінами, внесеними згідно із Законом України № 5496-VI від 20.11.2012).

Поряд з цим, відповідальність юридичних та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за порушення у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовником будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функцію замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляду штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів ІІІ категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Колегія суддів звертає увагу, що суб'єктами правопорушення відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» є виключно суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності); суб'єкти містобудування, які виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Таким чином, обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 04.03.2014 у справі № 21-433а13.

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Колегія суддів звертає увагу, що в даному випадку управління освіти та інноваційного розвитку Печерської районної в місті Києві державної адміністрації є балансоутримувачем нерухомого майна на бульварі Дружби Народів, 20-А (спірного майна).

Однак, як вірно було встановлено судом першої інстанції, позивач не є замовником будівництва та не виконує функції замовника та/або підрядника.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що замовником капітального ремонта спірного об'єкту є управління житлово-комунального господарства та будівництва Печерської районної в м. Києві державної адміністрації, а підрядником виступав ТОВ «Еліт Груп»., що також було встановлено відповідачем під час перевірки.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач не є суб'єктом містобудування та відповідно не несе відповідальності за порушення вимог здійснення містобудівної діяльності, вчинених такими суб'єктами (ст. ст. 1, 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»), а тому відповідач безпідставно притягнув позивача до відповідальності та наклав штраф в сумі 144 000, 00 грн., у зв'язку із чим постанова № 26/17/073-3273 в справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо накладення штрафу в сумі 144 000, 00 грн. є протиправною та підлягає скасуванню.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.03.2018 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.,

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 31.05.2018.