Справа № 826/7667/17
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2018-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7667/17 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю:

секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника позивача - Балобанової А.І.,

представника позивача - Дремлюги В.В.,

представника відповідача - Гармаш О.О.,

представника відповідача - Пивовара С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2018 року (дата виготовлення повного тексту рішення невідома)у справі за позовом Державної авіаційної служби України до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання незаконними та скасування акту, рішень,

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання незаконними та скасування: акту від 15.05.2017 планової перевірки дотримання вимог Закону України «Про запобігання корупції», рішення від 02.06.2017 про затвердження обґрунтованого висновку про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення відносно осіб, які протягом 2015-2017 р.р. обіймали посаду/виконували обов'язок голови Державної авіаційної служби України; рішення від 02.06.2017 про затвердження обґрунтованого висновку про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 368 Кримінального кодексу України відносно державних інспекторів Державної авіаційної служби України, які направлялись у відрядження з метою здійснення державного нагляду та контролю за суб'єктами та об'єктами авіаційної діяльності за рахунок суб'єктів авіаційної діяльності.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, ставить питання про скасування зазначеної постанови суду першої інстанції та прийняття нової постанови - про задоволення позовних вимог.

До Київського апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, зареєстрований 02.05.2018 за вх. № 14515, в якому відповідач зазначає про законність та обґрунтованість рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2018 року та просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України - залишити без задоволення.

У судовому засіданні 31 травня 2018 року представники позивача апеляційну скаргу підтримали. Представники відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечували.

Згідно ст. 308 КАС України справа переглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив наступні обставини, які учасниками процесу не оскаржуються.

Національним агентством з питань запобігання корупції у період з 27.03.2017 по 10.05.2017 р.р. проведено перевірку Державної авіаційної служби України щодо визначення стану організації роботи із запобігання та виявлення корупції, встановлення можливих фактів порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» за результатами якої 15.05.2017 складено відповідний акт.

Рішеннями Національного агентства з питань запобігання корупції № 213, № 214 від 02.06.2017, на підставі вказаного акту, затверджено: обґрунтований висновок про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення відносно осіб, які протягом 2015 - 2017р.р. обіймали посаду/виконували обов'язки голови Державної авіаційної служби України; обґрунтований висновок про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 368 Кримінального кодексу України відносно державних інспекторів Державної авіаційної служби України, які направлялись у відрядження з метою здійснення державного нагляду та контролю за суб'єктами та об'єктами авіаційної діяльності за рахунок суб'єктів авіаційної діяльності відповідно.

Вказані висновки, у відповідності до вказаних рішень, скеровано до Національного антикорупційного бюро України як спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції.

Вважаючи акт перевірки та рішення відповідача про затвердження обґрунтованих висновків неправомірними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що складаючи акт перевірки та приймаючи оскаржувані рішення, відповідач діяв у межах наданих йому повноважень, у спосіб, передбачений чинним законодавством України, при цьому порушень прав чи законних інтересів позивача з боку Національного агентства з питань запобігання корупції не вбачається.

Колегія суддів апеляційної інстанції, перевіряючи у межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення місцевого адміністративного суду, зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право проводити перевірки організації роботи із запобігання і виявлення корупції в державних органах, органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування, зокрема щодо підготовки та виконання антикорупційних програм;

Порядок проведення перевірок Національним агентством з питань запобігання корупції затверджено рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 11.08.2016 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 1 Розділу V Порядку за результатами проведеної перевірки складається акт планової (позапланової) перевірки дотримання вимог Закону України "Про запобігання корупції" / "Про політичні партії в Україні" (далі - акт перевірки) за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку.

Як було зазначено вище, Національним агентством з питань запобігання корупції проведено перевірку Державної авіаційної служби України щодо визначення стану організації роботи із запобігання та виявлення корупції, встановлення можливих фактів порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» за результатами якої 15.05.2017 складено відповідний акт.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, колегія суддів зазначає, що у цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що, в свою чергу, відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність позивача та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні КАС України.

Дії службової особи щодо включення до акта певних висновків не можуть бути предметом розгляду у суді. Це свідчить про те, що дії, пов'язані з включенням до акта висновків, є обов'язковими, тоді як самі висновки такими не є.

Обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язків характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов'язкових юридичних наслідків.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, діяльність яких перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору.

Аналогічна правова позиція вже була висловлена колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 10 вересня 2013 року у справі №21-237а13.

Стосовно позовних вимог про визнання незаконними та скасування: рішення відповідача від 02.06.2017 про затвердження обґрунтованого висновку про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення відносно осіб, які протягом 2015-2017 р.р. обіймали посаду/виконували обов'язок голови Державної авіаційної служби України; рішення від 02.06.2017 про затвердження обґрунтованого висновку про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 368 Кримінального кодексу України відносно державних інспекторів Державної авіаційної служби України, які направлялись у відрядження з метою здійснення державного нагляду та контролю за суб'єктами та об'єктами авіаційної діяльності за рахунок суб'єктів авіаційної діяльності, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції»у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов'язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п'яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Згідно з п.9 Розділу V Порядку за результатами перевірки уповноважена особа Національного агентства або керівник комісії відповідно до компетенції приймає одне або декілька з таких рішень, зокрема, щодо підготовки проекту висновку стосовно наявності ознак корупційного правопорушення або правопорушення, пов'язаного з корупцією, для направлення його спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції.

Згідно з п.п. 1, 2 Розділу VІ Порядку акт перевірки з проектом рішення, передбаченого пунктом 9 розділу V цього Порядку, та матеріали, що підтверджують факти вчинення правопорушень, подаються на найближче засідання Національного агентства.

У разі складення за результатами перевірки протоколу про адміністративне правопорушення він разом з актом перевірки та іншими матеріалами, що підтверджують факти вчинення правопорушень, виносяться не пізніше наступного робочого дня з дня його складення на розгляд Національного агентства.

За результатами розгляду Національне агентство може прийняти рішення про:

- внесення припису;

- направлення висновку щодо наявності ознак корупційного правопорушення або правопорушення, пов'язаного з корупцією, спеціально уповноваженим суб'єктам у сфері протидії корупції;

- направлення протоколу про адміністративне правопорушення та доданих матеріалів до суду;

- звернення до суду із позовом (заявою) щодо визнання незаконними нормативно-правових актів, індивідуальних рішень, виданих (прийнятих) з порушенням встановлених Законом України "Про запобігання корупції" вимог та обмежень, визнання недійсними правочинів, укладених внаслідок вчинення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення;

- звернення до суду з позовом про встановлення відповідних фактів, які свідчать про те, що кошти, виділені з державного бюджету на фінансування статутної діяльності політичної партії, використані політичною партією на фінансування її участі у відповідних виборах або на цілі, не пов'язані із здійсненням її статутної діяльності відповідно до Закону України "Про політичні партії в Україні".

Як вбачається з матеріалів справи, рішеннями Національного агентства з питань запобігання корупції № 213, № 214 від 02.06.2017, на підставі вказаного акту, затверджено: обґрунтований висновок про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення відносно осіб, які протягом 2015 - 2017 р.р. обіймали посаду/виконували обов'язки голови Державної авіаційної служби України та обґрунтований висновок про виявлення можливих ознак корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 368 Кримінального кодексу України відносно державних інспекторів Державної авіаційної служби України, які направлялись у відрядження з метою здійснення державного нагляду та контролю за суб'єктами та об'єктами авіаційної діяльності за рахунок суб'єктів авіаційної діяльності відповідно.

Вказані висновки, у відповідності до вказаних рішень, скеровано до Національного антикорупційного бюро України, як спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, колегія суддів зазначає, що до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. Водночас, відповідно до зазначених норм право особи на звернення до адміністративного суду обумовлено суб'єктивним уявленням особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту, однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

При цьому неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб'єктивних прав та обов'язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов'язку.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень є таким, що порушує права і свободи особи в тому разі, якщо, по-перше, таке рішення прийнято владним суб'єктом поза межами визначеної законом компетенції, а по-друге, оспорюване рішення є юридично значимим, тобто таким, що має безпосередній вплив на суб'єктивні права та обов'язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов'язку.

Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 213, № 214 від 02.06.2017 не є юридично значемими для позивача, оскільки не мають безпосереднього впливу на суб'єктивні права та обов'язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом покладення на нього будь-якого обов'язку, отже самі по собі не породжують для позивача настання будь-яких юридичних наслідків та не впливають на його права та обов'язки, що виключає передумови для здійснення захисту права або законного інтересу позивача шляхом скасування таких рішень. При цьому вказані рішення не стосуються Державної авіаційної служби України як центрального органу виконавчої влади, а лише осіб, які протягом 2015 - 2017 р.р. обіймали посаду/виконували обов'язки голови Державної авіаційної служби України та державних інспекторів Державної авіаційної служби України, які направлялись у відрядження з метою здійснення державного нагляду та контролю за суб'єктами та об'єктами авіаційної діяльності за рахунок суб'єктів авіаційної діяльності.

При цьому, колегія суддів зазначає, що, з аналізу наведених вище норм Закону України «Про запобігання корупції» вбачається, що затвердження обґрунтованих висновків про виявлені правопорушення відповідним рішенням також є виключно службовою діяльністю працівників Національного агентства.

З огляду на вищевикладене, вірним є висновок суду першої інстанції, що позов Державної авіаційної служби України є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Крім того, колегія суддів зазначає, що безпідставними є посилання апелянта на порушення відповідачем порядку прийняття оскаржуваних рішень, оскільки вказане не може бути самостійною підставою для визнання протиправними таких рішення та їх скасування.

Також, з приводу доводів апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті рішення, колегія суддів зазначає, що у відповідності до ч.1 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. У вказаному випадку вказана обставина відсутня.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до ст. 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 321, 322, 325, 329 КАС, Київський апеляційний адміністративний суд,

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2018 року у справі за позовом Державної авіаційної служби України до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання незаконними та скасування акту, рішень - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 лютого 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повне судове рішення складено 31 травня 2018 року.