Справа № 826/2606/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2018 року м. Київ № 826/2606/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (ДАБІ України) про визнання протиправним та скасування наказу від 13.03.2017 №56 «Про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт» та зобов'язання внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову в видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію про початок викання будівельних робіт від 30.01.2017 №КВ67 «Будівництво садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківського, 14 у Шевченківському районі міста Києва».

Зазначила, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва при прийнятті оскаржуваного рішення не дотримано порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, передбаченого частиною сьомою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI, а також правил, встановлених пунктом 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. А саме, наведені правові норми (в редакції, що діяла на момент спірних правовідносин) передбачають, що декларацію може бути скасовано органом архітектурно-будівельного контролю, який зареєстрував її, в разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам норм, держаних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. У разі невиконання такого припису орган державного архітектурно-будівельного контролю має право скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт.

Оскільки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва не проводились перевірки дотримання позивачем вимог містобудівельної діяльності, будівельних норм та стандартів, не складалися та не направлялися на її адресу відповідні приписи про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, ОСОБА_3 вважає, що оскаржуваний наказ винесено всупереч вимогам статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підтвердження позовних вимог позивач посилається на текст оскаржуваного наказу, згідно якого він прийнятий на підставі листа Публічного акціонерного товариства «Київводоканал» (ПАТ «Київводоканал») від 22.02.2017 №683/18/36/02-17 та не містить посилань на результати перевірки державно-будівельного контролю, встановлення під час такої перевірки наявності чи відсутності порушень вимог щодо містобудівної документації, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації та вимогам державних будівельних норм або невиконання замовником вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень містобудівного законодавства.

Крім того, зазначає, що відповідно до пунктів 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, а посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Право на звернення до суду з оскарженням наказу суб'єкта владних повноважень ОСОБА_3 обґрунтовує неможливістю у зв'язку з скасуванням Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Декларації про початок викання будівельних робіт, отримати акт готовності об'єкта до експлуатації та сертифікат про готовність об'єкта будівництва до експлуатації.

А також, оскільки на виконання оскаржуваного наказу ДАБІ України здійснені дії з виключення відомостей про Декларацію про початок виконання будівельних робіт із Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, належним відновленням своїх порушених прав вважає внесення ДАБІ України цих відомостей до електронного реєстру на підставі рішення суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.02.2018 позовну заяву ОСОБА_3 прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представники відповідачів проти задоволення позову заперечили, подавши відзиви на позовну заяву.

Зокрема, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва зазначив, що при винесенні оскаржуваного наказу Департамент та його посадові особи діяли виключно на підставі, в межах і у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Так, на підставі звернення депутата Київської міської ради ОСОБА_1 від 17.01.2018 посадовою особою Департаменту у лютому 2018 року здійснено виїзд за адресою будівництва, під час якого встановлено, що об'єкт будівництва огороджений парканом, доступ до нього обмежений, зі слів охоронця відповідальні особи на об'єкті відсутні. На запрошення Департаменту від 14.02.2017 №073-1247 ОСОБА_3 не з'явилася, документів та матеріалів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не надала.

Під час повторного виїзду посадової особи Департаменту в листопаді 2017 року щодо проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва «Будівництво садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківького, 14 у Шевченківському районі міста Києва» відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки відповідно до вимог пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Департамент надіслав лист замовнику будівництва від 07.11.2017 щодо прибуття та надання відповідних документів для проведення перевірки. Однак, у зазначений час ОСОБА_3 до Департаменту не з'явилася, документів не надала. Департамент листом від 29.11.2017 №073-10967 звернувся до Шевченківського управління Головного управління Національної поліції у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки по вулиці Данила Щербаківського, 14. Відповідь на звернення до них не надходила.

Департамент листом звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 21.11.2016 №1463/16/12-3/009-16. Крім того, листом від 14.02.2017 №073-1249 звернувся до ПАТ «Київводоканал» щодо підтвердження чи спростування видачі технічних умов на водопостачання та каналізування на об'єкт по вулиці Данила Щербаківського, 14. На даний лист надійшла відповідь від 22.02.2017, що у товариства відсутні звернень будь-яких фізичних або юридичних осіб щодо видачі технічних умов водопостачання та (або) каналізування об'єкта будівництва за вказаною адресою.

Відповідно, Декларація про початок виконання будівельних робіт №КВ67 від 30.01.2017 скасована згідно частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт та на підставі листа ПАТ «Київводоканал» від 22.02.2017 №683/18/36/02-17.

ДАБІ України вказала на відсутність порушення ними прав позивача та спрямування вимоги ОСОБА_3 про зобов'язання внести до реєстру дані щодо реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.01.2017 №КВ67 «Будівництво садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківського, 14 у Шевченківському районі міста Києва» на майбутнє.

У свою чергу, позивач надала суду відповіді на відзиви відповідачів, в яких зазначає, що згідно частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок проведення державного архітектурно-будівельного контролю, в тому числі дій органів державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, визначено Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю, відповідно до якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок. За його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол та видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Однак, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не був дотриманий, оскільки не було складено акту та протоколу перевірки, не видано припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а оскаржуваний наказ про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт прийнято на підставі листа ПАТ «Київводоканал» від 22.022017 №683/18/36/02-17, який не містить встановлених порушень вимог законодавства на спірному об'єкті будівництва.

Більше того, повторна перевірка Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт на об'єкті будівництва по вулиці Данила Щербаківського, 14 проведена у листопаді 2017 року, тобто після прийняття оскаржуваного наказу від 13.03.2017 №56.

Та й навіть і за результатами цієї перевірки не складено акту чи припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, про зупинення підготовчих і будівельних робіт.

Що стосується позиції ДАБІ України, то ОСОБА_3 зазначає, що відповідно до пункту 3 Порядку ведення єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 24.06.2011 №92, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.07.2011 №885/19623 ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює ДАБІ України.

Пунктом 8 вказаного Порядку передбачено, що підставами для внесення ДАБІ України поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об'єкта до експлуатації; повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв'язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Оскільки рішення суду про визнання протиправним і скасування наказу про скасування реєстрації декларацій не є визначеними вказаними Порядком підставами для відновлення у реєстрі відомостей про реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт, то повним відновленням прав позивача, на захист яких подано адміністративний позов, буде зобов'язання ДАБІ України внести на підставі рішення суду до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову в видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію про початок виконання будівельних робіт» від 30.01.2017 №КВ67.

Також, слід зазначити, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва подано клопотання про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду за пропуском строку звернення до суду, оскільки наказ «Про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт» прийнятий 13.03.2017.

ОСОБА_3 і на дане клопотання подано заперечення у якому зазначено, що про скасування наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт дізналася з листа-відповіді №073-1016 від 01.02.2018 на адвокатський запит, звернення з яким було зумовлено підготовкою документів для введення завершеного будівництвом об'єкта в експлуатацію та відсутністю в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову в видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформації про зареєстровану Декларацію про початок виконання будівельних робіт» від 30.01.2017 №КВ67 «Будівництво садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківського, 14 у Шевченківському районі міста Києва».

Позивач вказує, що від Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва жодних листів з копією оскаржуваного наказу не отримувала, а надані суду докази нібито направлення на її адресу рекомендованого листа з повідомленням про вручення (копія списку відправлень рекомендованих листів та фіскальний чек) не є доказом належного повідомлення та направлення оскаржуваного наказу за зареєстрованим місцем проживання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.04.2018 закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання ні позивач, ні її представники не з'явилися, причини неявки не повідомили, жодних заяв, клопотань на адресу суду не надсилали, хоча про дату, час та місце його проведення ОСОБА_3 повідомлена належним чином.

Представники Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва та ДАБІ України також подали клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

За таких обставин, суд керуючись статтями 194, 205 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), ухвалив здійснити розгляд справи в порядку письмового провадження.

Так, суд встановив, що 21.11.2016 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав ОСОБА_3 Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по вулиці Данила Щербаківського, 14 у Шевченківському районі міста Києва №1463/16/12-3/009-16.

30.01.2017 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва зареєстрував замовнику будівництва ОСОБА_3 Декларацію про початок виконання будівельних робіт із будівництва садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківського, 14 у місті Києві №КВ67. Проектна документація розроблена проектною організацією Товариством з обмеженою відповідальністю «Інженерна підтримка».

Однак, 13.03.2017 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва наказом №56 скасовано реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт.

Не погоджуючись з таким рішенням суб'єкта владних повноважень, ОСОБА_3 звернулася до суду. При цьому, визначаючись щодо строків звернення позивача, суд виходить з того, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва надано докази надсилання позивачу копії наказу, а саме, список згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих та фіскальний чек від 17.03.2017. Однак, слід зазначити, що таке направлення носить характер цінного листа з описом вкладення та не передбачає наявність корінця рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. А відтак, за відсутності документа з відміткою про отримання поштової кореспонденції позивачем чи її уповноваженим представником, суд позбавлений можливості встановити факт належного повідомлення ОСОБА_3 про прийняття відповідачем наказу.

В той же час, повідомлення позивачем про неотримання копії наказу та, у свою чергу, надання доказів обізнаності лише з листа-відповіді №073-1016 від 01.02.2018, свідчать про звернення її до суду в межах передбаченого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку з дня, коли вона дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Що стосується суті заявлених вимог, то суд виходить з того, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 6 цього Закону управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно із частиною третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №978 затверджено Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), відповідно до пунктів 1-2 якого Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді.

Департамент, у межах делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним ДАБІ України.

Департамент у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та Держархбудінспекції, рішеннями Київської міської ради, розпорядженнями Київського міського голови та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також цим Положенням.

Основним завданням Департаменту є здійснення відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності, реалізація державної політики у сфері державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.

У свою чергу, постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, відповідно до пунктів 1, 3 якого ДАБІ України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основним завданням ДАБІ України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: підготовка і внесення на розгляд Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до компетенції Держархбудінспекції; здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, під час провадження ними містобудівної діяльності; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках; ліцензування видів господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, та здійснення контролю за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до частин першої, другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

З оскаржуваного наказу від 13.03.2017 №56 «Про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт» вбачається, що прийнятий він Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва згідно частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт та на підставі листа ПАТ «Київводоканал» від 22.02.2017 №683/18/36/02-17.

Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, згідно з абзацами 7, 8 пункту 22 цього Порядку, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Відповідно до пункту 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, декларацію може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував у разі: подання замовником заяви про скасування декларації; отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

З наведених правових норм вбачається, що скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт здійснюється шляхом видачі відповідного наказу та виключення запису про реєстрацію таких декларацій, зокрема, у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

При цьому, згідно з пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Отже, виходячи з системного аналізу вказаних вище норм, вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю має бути дотриманий й у випадку, передбаченому частиною другою статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Проте, у ході судового розгляду справи відповідачем не надано суду належних та достатніх доказів проведення перевірки позивача та виявлення в ході такої перевірки порушень, які б слугували підставою прийняття оскаржуваного наказу.

Поряд з цим, як вже зазначалось вище, наказ прийнято на підставі листа ПАТ «Київводоканал» від 22.02.2017 №683/18/36/02-17, який не містить встановлених порушень вимог законодавства на розглядуваному об'єкті будівництва.

Надані Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва докази проведення у листопаді 2017 року позапланової перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, суд не бере до уваги, оскільки вказана перевірка проведена після видачі оскаржуваного наказу від 13.03.2017.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Разом з тим, відповідачем не надано суду належних та достатніх доказів, які б свідчили про виконання ОСОБА_3 будівельних робіт, не передбачених згідно з Декларацією про початок виконання будівельних робіт, про зазначення позивачем в Декларації №KB40 недостовірних даних, які б слугували підставою вважати спірний об'єкт самочинним будівництвом чи що проектна документація розроблена з істотними порушеннями законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи вищезазначене, а також зважаючи на те, що відповідач не проводив перевірки дотримання позивачем містобудівного законодавства у встановленому порядку (протилежного суду не доведено), суд вважає, що скасування реєстрації Декларації №КВ67 від 30.01.2017 про початок виконання будівельних робіт суперечить вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а сам наказ прийнятий не на підставі та не в межах повноважень, що передбачені цим Законом. Відтак, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Що стосується вимог ОСОБА_3 до ДАБІ України, то суд виходить з того, що відповідно до частини третьої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Як вбачається із наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 13.03.2017 №56 пунктом 2 Управлінню дозвільних процедур наказано забезпечити невідкладне направлення копії наказу до ДАБІ України для виключення запису щодо реєстрації Декларації від 30.01.2017 №КВ67 з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Виходячи з того, що у ході судового розгляду справи судом встановлено наявність підстав для визнання наказу протиправним та його скасування, суд вважає, що з метою повного захисту порушених прав позивача та в межах повноважень, передбачених пунктом 3 Порядку ведення вказаного реєстру, доцільним є зобов'язання другого відповідача внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію №КВ67 від 30.01.2017.

Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин першої, другої, п'ятої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва, ДАБІ України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 72-77, 90, 241-245 КАС України,

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києві виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 13.03.2017 №56 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову в видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію про початок викання будівельних робіт від 30.01.2017 №КВ67 «Будівництво садибного житлового будинку з приміщеннями нежитлового призначення по вулиці Данила Щербаківського, 14 у Шевченківському районі міста Києва».

Стягнути з Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (0101, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_3 (04050, АДРЕСА_1) витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_3 витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак