Справа № 821/879/18
Суддя: Морська Г.М.
Дата ухвалення: 2018-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2018 р. м. ХерсонСправа № 821/879/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Морська Г.М., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Корабельної районної у м.Херсоні ради про визнання протиправним та скасування протоколу та рішення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Корабельної районної у м.Херсоні ради, в якому просить визнати протиправним та скасувати протокол №4 лічильної комісії щодо виборів голови Комсомольської районної у м.Херсоні ради VII скликання від 26.11.2015р., а також визнати протиправним та скасувати рішення № 1 сесії районної у місті ради VII скликання від 26.11.2015р. "Про вибори голови Комсомольської районної у м. Херсоні ради VII скликання".

Ухвалою суду від 15 травня 2018р. вказаний позов залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме: для подання до суду належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - позивача; відомі офіційні електронні адреси або адреси електронної пошти позивача та відповідача; письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; із зазначенням відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви, а також для надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом з відповідними доказами.

Під час дослідження позовної заяви та доданих до неї документів було встановлено, що позивач, звертаючись до суду 10.05.2018р. з даним позовом просить визнати протиправними та скасувати протокол №4 лічильної комісії щодо виборів голови Комсомольської районної у м.Херсоні ради VII скликання та рішення № 1 сесії районної у місті ради VII скликання "Про вибори голови Комсомольської районної у м. Херсоні ради VII скликання", які датовані 26.11.2015р. При цьому позивачем не надано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. Позивач лише вказує на те, що про відповідні порушення йому стало відомо під час його особистої участі, як члена тимчасової контрольної комісії районної у місті ради, яка була створена на виконання рішення XXVI сесії районної у місті ради VII скликання від 30.11.2017р. №134.

23 травня 2018р. до суду надійшла заяв про усунення недоліків з доданим уточненим адміністративним позовом та додатками до нього. Також позивачем подана заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивач у вказаній заяві зазначає: "ще під час виборів ОСОБА_2 в листопаді 2015р. я і новопризначені депутати VII скликання не мали можливість ознайомитись з даним регламентом і взагалі на той час не знали про його існування і законодавчу процедуру щодо виборчого процесу голови райради, на той час ми були тільки обрані. Нам навмисно, в інтересах свого кандидата - депутата ОСОБА_2, голова тимчасової президії ОСОБА_3 не ознайомила депутатський корпус з вимогами даного Регламенту. Лише тільки у 2018р. під час роботи вищенаведеної тимчасової комісії, мною був встановлений факт порушення моїх прав та законних інтересів під час виборів голови Корабельної районної у м. Херсоні ради VII скликання ОСОБА_2Є.".

Як вбачається з приписів ч.2 ст.122 КАС України строк звернення до суду, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для вирішення питання про початок перебігу строку на звернення до суду є не те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Тобто законодавець обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це насамперед пов'язано із специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Виходячи з вищевикладеного, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Позивач сам підтвердив у заяві про поновлення строку звернення до суду , що знав про існування спірного рішення у листопаді 2015 року. Факт його ознайомлення із Регламентом і спірними рішеннями пізніше та встановлення порушень при прийнятті останніх у 2018 році не можуть бути визнані судом як поважні причини пропуску строку звернення до суду, оскільки позивач як депутат мав право ознайомитись із цими документами раніше. Позивач не навів доказів перешкоджання йому відповідачем у ознайомленні із Регламентом та спірними документами, відтак суд приходить до висновку, що позивач мав можливість ознайомитись із Регламентом та спірними рішеннями у листопаді 2015 року, а тому саме у цей час повинен був дізнатись про порушення своїх прав.

Крім того, обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Слід зазначити, що наведені позивачем в заяві причини пропуску строку звернення до суду не можуть вважатись такими, що об'єктивно та непереборно перешкоджали йому своєчасно звернутись до суду із вищезазначеними вимогами, а отже вони не є поважними.

Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, враховуючи вищевикладене вбачаються підстави для повернення даного позову позивачу.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Корабельної районної у м.Херсоні ради про визнання протиправним та скасування протоколу та рішення разом з доданими документами повернути позивачу.

Повернути сплачений судовий збір, відповідно до меморіального ордеру №МАВ4444524 від 10.05.2018р. в розмірі 704,00 грн. та відповідно до меморіального ордеру №МАВ4444506 від 10.05.2018р. в розмірі 704,80 грн.

Роз'яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя Морська Г.М.