Справа № 210/3059/17(2-а/210/148/17)
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2018-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2018 рокусправа № 210/3059/17(2-а/210/91/18)
(суддя 1-ї інстанції Хлистуненко О.В., м. Кривий Ріг)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді-доповідача ОСОБА_1

суддів: Іванов С.М. Панченко О.М.

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро адміністративну справу за апеляційною скаргою відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17 січня 2018 року у справі №210/3059/17(2-а/210/91/18) за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 24 липня 2017 року звернувся до суду з позовом до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради ОСОБА_3 №29-ЮР від 10.07.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого абз. 2 п. 4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» відносно позивача.

Позов обґрунтовано тим, що під час притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем порушено цю процедуру, оскільки перевірка проводилася за відсутності позивача, як субєкта містобудування про розгляд справи позивач не повідомлявся. Разом з цим, позивач зазначає про відсутність у його діях складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17 січня 2018 року позов задоволено повністю.

Постанова суду першої інстанції мотивована тим, що відповідачем складено протокол про адміністративне порушення та винесено постанову про притягнення позивача до відповідальності з порушенням вимог законодавства, за відсутності позивача та без відомостей про його належне повідомлення щодо розгляду справи. Разом з цим, суд зробив висновок, що відповідач, як субєкт владних повноважень, не довів правомірність свого рішення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що суд першої інстанції вірно встановив те, що позивачем було отримано 27.06.2017 року протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у якому було зазначено день, час та місце розгляду справи, а саме 10.07.2017 року 13:03 год. у приміщенні відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради), а отже позивач був повідомлений про день, час та місце розгляду адміністративної справи. Скаржник зазначає, що висновок суду першої інстанції відносно того, що відповідачем не викладено опис правопорушення не відповідає дійсності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, яка підтримала доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з направленням на проведення позапланової перевірки №115 від 12.06.2017 року посадових осіб відповідача було направлено для здійснення позапланової перевірки «реконструкція існуючої будівлі магазину під будівлю кафе за адресою: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Центрально-Міський район, проспект Поштовий, 25а» (а.с.23).

За результатами проведеної перевірки посадовими особами відповідача було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил №7 (а.с.14-22).

26.06.2017 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.24-25).

10 липня 2017 року відповідачем винесено постанову про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №29-ЮР згідно з якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф (а.с.11-13).

Законність і обґрунтованість зазначеної постанови є предметом спору переданого на вирішення суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до абзацу другого частини 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається зі змісту постанови №29-ЮР від 10.07.2017 року про накладення штрафу: позивача було притягнуто до відповідальності за передання замовнику ТОВ «БІМ ЛТД» проектної документації для виконання будівельних робіт на обєкті будівництва, розроблену з порушенням вимог законодавства та будівельних норм по обєкту «Реконструкція існуючої будівлі магазину під будівлю кафе за адресою: м. Кривий Ріг, Центрально-Міський район, проспект Поштовий, 25а».

Зазначена постанова містить деталізацію невідповідності проектної документації вимогам законодавства (а.с.11-13).

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів;

6) реєстрація права власності на обєкт містобудування.

Відповідно до статті 29 цього закону та п.4.3 ДБН А2.2-3-214 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» основними складовими вихідних даних є

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109.

Згідно зі ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення обєкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що розробка технічної документації без містобудівних умов та обмежень, а також без технічних умов, є порушенням вимог законодавства та будівельних норм.

Судом встановлено, що робочий проект був розроблений позивачем на підставі договору №12/7 від 03.032.2017 року на виготовлення проектної документації та ведення авторського нагляду укладеного між ТОВ «БІМ ЛТД», як замовником та ФОП ОСОБА_2, як виконавцем (а.с.27-37).

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що безпосередньо в завданні на проектування замовником ТОВ «БІМ ЛТД» було визначено склад та обсяг проектних робіт, які необхідно було розробити позивачу, однак суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Відповідно до частин 9, 10 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» завдання на проектування обєктів будівництва складається і затверджується замовником за погодженням із проектувальником.

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень обєкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень.

Пунктом 1.5 Порядку №109 передбачено, що складання завдання на проектування з відхиленням від містобудівних умов та обмежень не допускається.

Тобто, позивач, як особа, яка розробляє проектну документацію та повинна знати вимоги до її розроблення, погоджуючи завдання на проектування та укладаючи договір із ТОВ «БІМ ЛТД» повинен був повідомити замовнику усі необхідні вимоги до проектної документації.

У випадку, якщо замовник не погоджується замовляти проектну документацію, яка буде відповідати необхідним критеріям, позивач не позбавлений права відмовитися від укладання такого договору.

Слід зазначити й про безпідставність доводів позивача щодо порушення відповідачем процедури проведення перевірки та притягнення до відповідальності, виходячи з наступного.

У відповідності до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірку «реконструкції існуючої будівлі магазину під будівлю кафе за адресою: 50000 Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Центрально-Міський район, проспект Поштовий, 25а» було проведено на підставі направлення для проведення перевірки від 12.06.2017 року №115 (а.с.23).

Відповідно до пунктів 16, 18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведеної позапланової перевірки 26.06.2017 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №7 (а.с.14-22).

У вищезазначеному акті зазначено про те, що перевірку було проведено у присутності уповноваженої особи ТОВ «Бім ЛТД» ОСОБА_4, як представника субєкта містобудування.

Враховуючи те, що вимоги законодавства передбачають проведення перевірки за участю представника субєкта містобудування в той час, як позивач є виконавцем проектної документації, а не субєктом містобудування, суд апеляційної інстанції зробив висновок про відсутність підстав у відповідача для повідомлення позивача про проведення перевірки.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем процедури притягнення його до відповідальності, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Відповідно до п.12 Порядку № 244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначається, зокрема, пояснення суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (п.13 Порядку № 244).

Згідно з п.14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Як вбачається з доданої відповідачем до заперечень, копії протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.06.2017 року, другий примірник протоколу отримано позивачем 27.06.2017 року. Крім того, зазначений протокол містить викладені позивачем пояснення і зауваження до нього.

Частиною 2 пункту 17 Порядку № 244 встановлено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Враховуючи те, що позивачем було отримано другий примірник протоколу 27.06.2017 року, в якому зазначено дату, час та місце розгляду справи 10.07.2017 року 13:03 год., суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що відповідачем дотримано зазначених вимог Порядку № 244.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову якою у задоволені позову відмовити.

Керуючись: пунктом 2 частини 1 статті 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради задовольнити.

Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 17 січня 2018 року у справі №210/3059/17(2-а/210/91/18) скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до статей 328, 329 КАС України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 24 травня 2018 року.

Повне судове рішення складено 24 травня 2018 року.

Головуючий В.Є. Чередниченко

Суддя: С.М. Іванов

Суддя: О.М. Панченко