Справа № 818/1716/17
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2018 р. м. ХарківСправа № 818/1716/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Калиновського В.А.

суддів: Калитки О. М. , Бондара В.О.

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017, суддя І.Г. Шевченко, м. Суми, повний текст складено 02.01.18 по справі № 818/1716/17

за позовом Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю)

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради , Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області

про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Спільне українсько-білоруське підприємство "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю), звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області, в якому, з урахуванням додаткових пояснень по справі (а.с.114-118), просив суд: визнати протиправними дії УДАБК СМР щодо проведення та оформлення результатів перевірки, що полягають у внесенні недостовірних даних до акту перевірки №94/1 (без зазначення дати складання), складанні протиправного протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 року (без номеру) та винесення протиправної постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017; визнати протиправною та скасувати постанову УДАБК СМР про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20; зобовязати УДАБІ у Сумській області внести до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відомості (інформацію) про декларацію про початок виконання будівельних робіт №СМ32 від 04.04.2016.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 р. адміністративний позов Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) задоволено частково, а саме: визнано протиправною та скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20, винесену відносно Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" у формі товариства з обмеженою відповідальністю.

Стягнуто на користь Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (40020, м. Суми, прос. Курський, 6, ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 22734грн (двадцять дві тисячі сімсот тридцять чотири грн.) з державного бюджету за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (40009, м. Суми, вул. Воскресенська, 8а, ).

В задоволенні позовних вимог в частині визнання дій Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради щодо проведення та оформлення результатів перевірки, що полягають у внесенні недостовірних даних да акту перевірки №94/1 (без зазначення дати складання), складанні протиправного протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 року (без номеру) та винесення протиправної постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017 протиправними, а також зобовязання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області внести до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відомості (інформацію) про декларацію про початок виконання будівельних робіт №СМ32 від 04.04.2016 року відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, відповідачем, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення в цій частині та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального права, а саме: Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 р. № 560, Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт", з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

В судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, справа розглядається за відсутності сторін.

Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів, враховуючи неявку у судове засідання всіх учасників справи, вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, тобто в частині задоволення позовних вимог.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що посадовими особами УДАБК СМР було проведено позаплановий захід державного контролю обєкта містобудування по вул. Кооперативна, 1, м. Суми, ТЦ Універмаг «Київ» щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якого складено акт №94/1 від 05.10.2017 (т.1 а.с.13-22).

На підставі акта перевірки відповідачем були складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 (т.1 а.с.23-25) та 31.10.2017 постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 (т.1 а.с.26-27).

Не погодившись з такими діями відповідача та прийнятою ним постановою про накладення штрафу, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що у позивача є в наявності повний комплект проектної документації на будівництво, у відповідності до норм законодавства визначено клас наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва та отримано у встановленому порядку дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт. В свою чергу, акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржувана постанова містять інформацію, що не відповідає дійсності, постанова від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20, складена з порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вона не може відповідати приписам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправною, а тому підлягає скасування, у звязку з чим, позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 41 даного Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (Порядок №533).

За приписами вказаної норми ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 5,7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 533 (далі - Порядок № 533) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для проведення позапланової перевірки в даному випадку стало звернення управління архітектури та містобудування Сумської міської ради від 01.08.2017 №902/06.01.01-22 (т. 1 а.с.45), в якому йшлося про відсутність погодження з головним архітектором міста проектного рішення обєкту будівництва, та запит Управління Служби безпеки України в Сумській області від 07.09.2017 №18290 (т. 1 а.с.46), в якому повідомлялось про проведення робіт з реконструкції без відповідних дозвільних документів. На підставі вказаних запитів УДАБК СМР було прийнято наказ від 18.09.2017 №121-ОД «Про проведення позапланової перевірки» (т. 1 а.с.80).

Представник позивача вважає, що відповідач не мав підстав для проведення перевірки за запитом Управління Служби безпеки України в Сумській області з тих підстав, що даний орган не має повноважень здійснювати чи ініціювати проведення перевірки субєкта господарювання у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів зазначає, що ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядком 553, не передбачено, що орган, який проводить перевірку повинен надати оцінку відповідній вимозі правоохоронного органу, та у випадку, якщо вона прийнята з перевищенням повноважень чи за відсутності підстав для його направлення, відмовити у її виконанні.

Враховуючи викладене, а також, те, що Служба безпеки України відповідно до ст.1 Закону України «Про Службу безпеки України» є державним правоохоронним органом спеціального призначення, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно вказав про наявність підстав у відповідача для призначення позапланової перевірки, передбачених ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та Порядком №553.

Я свідчать матеріали справи, наказ від 18.09.2017 №121-ОД (т. 1 а.с.80) «Про проведення позапланової перевірки», прийнятий, у звязку із зверненнями управління архітектури та містобудування Сумської міської ради та Управління Служби безпеки України в Сумській області, є чинним, не скасований.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно спростував посилання позивача на те, що відповідач не мав підстав для проведення позапланової перевірки, оскільки такі посилання є необгрунтованими.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що до початку призначення перевірки обєкта містобудування по вул. Кооперативна, 1, м. Суми, ТЦ Універмаг «Київ» УДАБК СМР на адресу позивача було надіслано повідомлення від 15.09.2017 №302/29.01-18 (т.1 а.с.10), яким повідомлялось, що позапланова перевірка обєкта містобудування буде проведена в період з 19.09.2017 по 02.10.2017. Однак, за направленням для проведення позапланового заходу від 18.09.2017 №94/29.01-10 (т. 1 а.с.11,81), наказу УДАБК СМР від 18.09.2017 № 121-ОД «Про проведення позапланової перевірки» (а.с.80) термін проведення перевірки встановлено з 20.09.2017 по 03.10.2017 (10 робочих днів). На підставі наказу УДАБК СМР від 03.10.2017 № 129-ОД «Про продовження проведення позапланового заходу» (т. 1 а.с.82) проведення перевірки було подовжено на період з 04.10.2017 по 05.10.2017 (2 робочих днів), про що виписано направлення від 03.10.2017 №94/1 (т. 1 а.с.12, 83).

Разом з тим, згідно абз.10 пункту 7 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Тобто за приписами вказаного Порядку №533, відповідач мав право продовжити перевірку саме «у разі потреби», однак, в наказі (а.с.82), жодним чином не було вказано, що стало підставою для такої потреби. У судовому засіданні суду першої інстанції представники відповідача також не надали обґрунтованих пояснень щодо необхідності у продовженні терміну проведення позапланового заходу.

Таким чином, проведення перевірки, всупереч наданому відповідачем повідомленню, тривало з 20.09.2017 по 05.10.2017 (дванадцять робочих днів), тобто максимально можливий термін її проведення передбачений абз. 10, п. 7. Порядку №553 без наявності обґрунтованої необхідності її подовження.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно спростував посилання відповідача на те, що жодним нормативним документом не передбачено направлення такого повідомлення, а тому період перевірки, який в ньому значиться ніяким чином не впливає на права позивача, оскільки, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. А тому, надіслання повідомлення про проведення позапланової перевірки, зміст якого в частині строків проведення перевірки не відповідав наказу від 18.09.2017 №121-ОД та направленню від 18.09.2017 (т. 1 а.с.80,81) в сукупності всіх обставин у справі, мало вплив на дотримання прав позивача в частині призначення перевірки.

Відповідно до ч.6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Однак, як встановлено судом, відповідачем акт не було вручено в день складання 05.10.2017, а надісланий лише 09.10.2017 (т. 1 а.с.102).

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обгрунтовано спростував твердження представників відповідача про те, позивач не зявився для ознайомлення з матеріалами перевірки у зазначений в направленні час, про що складено відповідний акт (т. 1 а.с.103), з огляду на наступне.

Як свідчить журнал обліку робочого часу працівників управління та пояснень представника відповідача, перевіряючи виходили на обєкт будівництва 05.10.2017 з 13години до 14 години з метою ознайомлення з проектною документацією (т. 1 а.с.84-85). У повідомленні (т. 1 а.с.12) значилось, що позивач для ознайомлення з результатами перевірки має прибути о 15 годині 05.10.2017.

Таким чином, колегія суддів беручи до уваги, що перевіряючі 05.10.2017 з 13години до 14 години перебували на обєкті будівництва позивача, критично ставиться до пояснень представника відповідача про незявлення позивача для вручення акта перевірки 05.10.2017.

Також в судовому засіданні було встановлено допущення відповідачем порушень вимоги ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої, в акті перевірки зазначається стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Так, в акті перевірки зазначено, що позивачем порушено п.3 ч.1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: дозвіл на виконання будівельних робіт на проведення вищезазначених робіт не наданий і в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування, анулювання зазначених документів відсутня інформація щодо реєстрації дозволу на виконання будівельних робіт; проектні матеріали, надані для ознайомлення в останній день перевірки не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Проектної документації, розробленої у відповідності до ДБН А2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» не надано (т. 1 а.с.19 зворот).

Разом з тим, на порушення вказаних приписів Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в акті перевірки зазначено: «надані для ознайомлення проектні матеріали не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам», при цьому, ні в акті перевірки, ні в протоколі, ні в постанові (т.1 а.с.23-27) не вказано в чому полягала така «невідповідність», не вказано які розділи (пункти) проектної документації містять «невідповідності» та яким саме пунктам і яких саме державних будівельних нормам, стандартам і правилам не відповідає надана проектна документація.

У порушення вимог наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», посадовими особами відповідача у Розділі VІ у першій графі «найменування нормативно-правового акту, проектної документації...» не вказано статтю, пункт чи підпункт будівельної норми, яку порушено у проектній документації, а у другій графі «детальний опис виявленого порушення» зазначено лише загальну фразу про невідповідність проектних матеріалів державним будівельним нормам, без зазначення конкретних робочих проектів, їх аркушів та конкретних фактів допущеного порушення (т. 1 а.с.19).

Представники відповідача відмічають, що не було доцільним зазначати всі порушення в даному випадку, оскільки ті матеріали що були надані 05.10.2017 перевіряючим (т. 1 а.с.86-92), не могли бути робочим проектом та використовуватись для будівельних робіт (т. 1 а.с.75).

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 11 Порядку №533 посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено в судовому засіданні, предмет позапланової перевірки, призначеної за повідомленням управління архітектури та містобудування Сумської міської ради від 01.08.2017 №902/06.01.01-22 (т. 1 а.с.45) та запитом Управління Служби безпеки України в Сумській області від 07.09.2017 №18290 (т. 1 а.с.46), включав перевірку наявності погодження з головним архітектором міста проектного рішення обєкту будівництва та перевірки наявності відповідних дозвільних документів на про проведення робіт з реконструкції. При цьому, перевіркою не охоплювалось питання відповідності нормам чинного законодавства проектної документації, про що в п.2.2 стоїть відмітка «питання не розглядалось».

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає правомірним та обгрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що посилання в акті перевірки, протоколу та оскаржуваній постанові на відсутність проектної документації чи невідповідність її державним будівельним нормам, стандартам і правилам є безпідставним. Крім іншого, вихід 05.10.2017 перевіряючих на обєкт перевірки з метою ознайомлення з проектною документацією (т. 1 а.с.84-85), що не було предметом перевірки, є прямим порушенням п. 11 Порядку №533.

Колегія суддів вважає хибними доводи апелянта про невідповідність проектних матеріалів, наданих для ознайомлення, будівельним нормам, стандартам і правилам та про відсутність проектної документації, з огляду на наступне.

Згідно з пунктом 11.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45 (в редакції від 22.09.2015) (далі Порядок №45) стадії проектування для об'єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: стадія проект (далі - стадія П); стадія робоча документація (далі - стадія Р).

Згідно з пунктом 12 Порядку №45, окремі розділи або частини проектної документації розробляються відповідними виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які не мають такого сертифіката.

У відповідності до додатку Ж (довідковий) ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 №163 замовник повинен здійснювати будівництво обєкта у відповідності до проектної документації (робоча документація), яка складається з наступних розділів:

Робочі креслення;

Паспорт опоряджувальних робіт;

Кошторисна документація;

Специфікація обладнання, виробів і матеріалів;

Опитувальні аркуші та габаритні креслення на відповідні види обладнання та виробів;

Робоча документація на будівельні роботи;

Ескізні креслення загальних видів нетипових виробів.

Склад робочої документації може уточнюватися і доповнюватися.

В судовому засіданні суду першої інстанції представником позивача було предявлено всі розділи робочої документації на реконструкцію ТЦ «Універмаг Київ», які передбачені ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», що були розроблені відповідною проектною організацією (т.1 а.с.59-66,141,158-161), яка у подальшому затверджена позивачем в установленому порядку.

Щодо висновків, викладених в акі перевірки про відсутність декларації про початок виконання будівельних робіт, а також про відсутність дозвільних документів на виконання будівельних робіт, що стало підставою для складання протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (т. 1 а.с.23-25) та оскаржуваної постанови (т. 1 а.с.26-27), колегія суддів зазначає наступне.

У відповідності до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів;

6) реєстрація права власності на обєкт містобудування.

Частиною 1 статті 31 цього ж Закону встановлено, що проектна документація на будівництво обєктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Абзацом 2 пункту 9 Порядку №45, передбачено, що проектування виконується на об'єкт будівництва у цілому або за чергами, а також із виділенням пускових комплексів, які можуть забезпечити випуск продукції чи надання послуг частково до повної проектної потужності, якщо це передбачено завданням на проектування. У цьому разі перша стадія проектування, яка схвалюється (затверджується), розробляється у цілому на об'єкт з розподілом по частинах будівництва. Розроблення наступної стадії проектування може здійснюватися по кожній окремій частині.

Пунктом 3.26 ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» передбачено, що черга будівництва - це визначена проектною документацією частина комплексу (будови) - будинки, будівлі, споруди, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури, введення в дію яких частково забезпечує випуск продукції або надання послуг, їх безпечну експлуатацію та самостійне функціонування.

Відповідно до пункту 4.9 вказаних ДБН, проектування може виконуватись за чергами будівництва, а також із виділенням пускових комплексів.

Враховуючи виказані вище норми законодавства, можна зробити висновок про те, що безпосередньому виконанню підготовчих та будівельних робіт передує вчинення замовником будівництва ряду попередніх дій, зокрема отримання вихідних даних, а також розроблення та затвердження проектної документації, яка може складатись як на весь обєкт будівництва так і на окремі черги.

Відповідно до наявних матеріалів справи, зазначені вимоги Закону позивачем виконані у повному обсязі. Так, позивач, який є власником земельної ділянки, що розташована за адресою: м. Суми, вул. Кооперативна, 1, 10.07.2013 отримав в Управлінні містобудування та земельних відносин Сумської міської Ради містобудівні умови та обмеження забудови вказаної земельної ділянки, та в подальшому 23.07.2013 - зміни та доповнення до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 75/11.01-23 від 10.07.2013 (т. 1 а.с.52-58,86-88).

Вказані вихідні дані для забудови передбачають виконання робіт з реконструкції торгівельного центру «Універмаг Київ» з влаштуванням критих та відкритих терас, навісів та прибудов. Зазначена реконструкція передбачає влаштування критих та/або відкритих терас до існуючих галерей ТЦ «Універмаг Київ» та влаштування стаціонарних навісів над терасами. Відповідно до вихідних даних, відносно зазначеної реконструкції визначено III категорію складності, та передбачено виконання реконструкції у чотири черги, загальною площею забудови 6 973 кв.м., у т.ч. І черга - 1293 кв. м; II черга - 1990 кв. м; III черга - 1980 кв. м; IV черга - 1710 кв.м. Проектною організацією розроблено проектну документацію на реконструкцію ТЦ Універмаг Київ, яка у подальшому затверджена позивачем в установленому порядку (а.с.59-66,141,158-161). В даній проектній документації проектною організацією визначено СС2 (середні наслідки) та III категорію складності.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент початку робіт), замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Позивачем 04.04.2016 подано до УДАБІ у Сумській області декларацію про початок виконання будівельних робіт, згідно з якою загальна площа реконструкції складає 6973 кв. м, в тому числі: І черга - 1293 кв. м; II черга - 1990 кв. м; III черга - 1980 кв. м; IV черга - 1710 кв. м. Декларація про початок виконання будівельних робіт зареєстрована за № СМ 32 (т. 1 а.с.28-29).

Таким чином, позивач, подавши та зареєструвавши в установленому законом порядку декларацію № СМ 22 від 04.04.2016, отримав право на виконання будівельних робіт з реконструкції ТЦ «Універмаг Київ» в чотири черги у відповідності до норм законодавства, що діяли на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ, який набрав чинності 10.06.2017, внесено ряд змін та доповнень, у тому числі, до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, у частині отримання дозвільних документів на проведення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону №1817-VIII встановлено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об'єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу.

На момент проведення перевірки, декларація про початок виконання будівельних робіт №СМ 32 (а.с.28-29, 111-112) зареєстрована 04.04.2016 (до набрання чинності Законом №1817-VІІІ), у встановленому законом порядку не скасована, а будівельні роботи за цією декларацією виконані не в повному обсязі. Завершено виконання робіт лише за І чергою, про що свідчить декларація про готовність до експлуатації обєкта «Реконструкція Відкритої тераси за адресою Сумська область, м. Суми, вул. Кооперативна, 1» площею 1293 кв.м, зареєстрована Управлінням Держархбудінспекції у Сумській області 15.08.2016 (т. 1 а.с.168-170).

Виходячи з викладеного вище, декларація №СМ 32 від 04.04.2016 є чинною, а відтак позивач має право вчиняти роботи за цією декларацією без отримання будь-яких додаткових документів дозвільного характеру в межах ІІ-ІV черг, виконання яких не завершено.

На час проведення перевірки, позивач із залученням підрядних організацій, проводив роботи по реконструкції відкритої тераси ТЦ «Універмаг Київ» (площа реконструкції 1990 кв.м), тобто виконував роботи за II чергою реконструкції, визначеною декларацією про початок будівельних робіт № СМ 32 від 04.04.2016, про що відповідача було повідомлено листом №02/00-016264, який був отриманий 03.10.2017, про що свідчить відповідна відмітка (т. 1 а.с.119).

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що твердження посадових осіб відповідача, викладені в акті перевірки про відсутність декларації про початок будівельних робіт, не відповідають дійсності та суперечать вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Посилання на те, що під час перевірки відповідачу було надано дві різних декларації, у звязку з чим зроблено висновок, що в реєстрі відсутня інформація про декларацію про початок будівельних робіт № СМ 32 від 04.04.2016 з зазначенням черг, на думку колегія суддів є також безпідставним, оскільки, ні під час перевірки, ні в ході розгляду справи відповідач не мав повного доступу до реєстру, та не мав можливості зясувати наявність черг в зареєстрованій декларації. Витяг з реєстру (скріншот), наданий, як відповідачем, так і УДАБІ у Сумській області, а також лист ДАБІ України (т. 1 а.с.136-139,178,181) не дають можливості зясувати наявність черг зареєстрованої декларації, а лише підтверджують, що в реєстрі міститься інформація про декларацію про початок будівельних робіт №СМ 32 від 04.04.2016.

Крім іншого варто відмітити, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92 (в редакції від 01.09.2015) затверджено Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Цей Порядок визначає механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп'ютерної бази даних. Реєстр ведеться з дотриманням вимог законодавства про захист персональних даних.

Відповідно до п.2 вказаного Порядку, реєстр ведеться з метою забезпечення: серед іншого, обліку повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт (далі - повідомлення), внесених змін до них або скасування їх реєстрації; обліку декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, внесених змін до них, повернення їх на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації. Відповідно до п. 9 цього ж Порядку, до реєстру вносяться відомості про:

а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів;

б) найменування та місцезнаходження об'єкта будівництва;

в) замовника:

для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ, номер телефону;

для фізичних осіб - прізвище, ім'я та по батькові, серія і номер паспорта, реєстраційний номер облікової картки платника податків (не зазначається фізичними особами, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті), місце проживання;

г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру;

ґ) підрядну, проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності));

д) авторський і технічний нагляд (прізвище, ім'я та по батькові особи, яка його здійснює, серія та номер кваліфікаційного сертифіката);

е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).

Електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.

Тобто наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92 було передбачено вичерпний перелік, який заноситься до реєстру та він не передбачав внесення черг (за їх наявності) будівництва. При цьому, як вбачається з скріншоту цього реєстру (т. 1 а.с.181), дані вимоги були виконані, інформація про спірну декларацію була внесена та її копія (з наявністю черг) перебуває в УДАБІ у Сумській області.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про те, що висновок відповідача, викладений в акті перевірки про відсутність декларації про початок будівельних робіт від 04.04.2016, не відповідає дійсності.

Щодо висновків, викладених в акті перевірки, оскаржуваній постанові та протоколі стосовно відсутності відповідного дозвільного документу у позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідач вважає, що об'єкт будівництва, що став предметом перевірки, віднесений до V категорії складності, а тому позивач у відповідності до вимог Постанови №466 повинен був отримати дозвіл на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Колегія суддів вважає їх необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, та суперечать Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з огляду на наступне.

Так, відповідно до пункту 3.26 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» черга будівництва - це визначена проектною документацією частина комплексу (будови) - будинки, будівлі, споруди, лінійні об'єкти інженерно-транспорт інфраструктури, введення в дію яких частково забезпечує випуск продукції або надання послуг, їх безпечну експлуатацію та самостійне функціонування. Черга будівництва може поділятися на пускові комплекси.

Пункт 3 1. ДБН А.2.2-3:2014 надає визначення поняття будівля - це різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції.

Пункт 3.25 ДБН А.2.2-3:2014, частина будинку, будівлі, споруди - визначена проектною документацією на реконструкцію, капітальний ремонт частина будинку, будівлі.

Пунктом 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 надано визначення будівництву - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.

Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений Постановою КМУ №466 від 13.04.2011 (в редакції чинній на момент подання Декларації), який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт, визначає термін будівельні роботи: - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Таким чином, забудовник, яким є позивач зобовязаний був отримати дозвільний документ, який давав йому право на початок виконання будівельних робіт. Згідно ДСТУ-НБВ.1.2-16:20З «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва» та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво, позивач спільно з проектантом визначив клас наслідків (т. 1 а.с.61) та у відповідності до нього отримав у встановленому законодавством порядку дозвільний документ - Декларацію про початок виконання будівельних робіт (т.1 а.с.28-29).

Враховуючи вимоги наведених пунктів ДБН, Порядку №466 від 13.04.2011 та відповідно до абз. 1 п. 4.14 ДСТУ-НБВ.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва», при розробленні проектної документації на реконструкцію, капітальний ремонт або технічне переоснащення частини існуючого обєкта або технічне переоснащення всього обєкта без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності обєкта будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності обєкта, що експлуатується.

Наведене вище свідчить, що якщо будівельні роботи проводяться на частині обєкту, який був раніше введений в експлуатацію та не призводять до повного зупинення його діяльності та не передбачають втручання в його конструктивні елементи, то такі будівельні роботи проводяться з розробленням проектної документації та розрахунків класу наслідків тільки на цю частину обєкта без урахування категорії складності об'єкта, що експлуатується.

Пункт 4.1 ДСТУ-НБВ.1.2-16:2013 вказує, що категорію складності об'єкта будівництва зазначають у завданні на проектування, використовують для визначення стадійності проектування та розраховують під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводять у пояснювальній записці проектної документації на будівництво.

Згідно розробленої проектної документації на обєкт, що перевірявся відповідачем та розрахунків наведених в пояснювальній записці (а.с.60-61), обєкт віднесено до III категорії складності.

Таким чином, виходячи з аналізу вищенаведених норм та правил у сфері містобудування, позивачем та проектантом вірно розрахована категорія складності та клас наслідків обєкту, що додатково підтверджується тим, що УДАБІ України у Сумській області зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт від 04.04.2016 №СМ32 та 15.08.2016 зареєстровано Декларацію про готовність обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності №67, якою введено в експлуатацію І з IV черг будівництва (т. 1 а.с.28-29,168-170).

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно спростував посилання відповідача на невідповідність назви обєкту, зазначеного в Декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності (т. 1 а.с.168-170) «Реконструкція відкритої тераси за адресою Сумська область, м. Суми, вул.. Кооперативна,1», назві обєкт в проектних документах «Реконструкцій торгівельного центру з влаштуванням критих та відкритих терас, навісів та прибудов Торгівельного центру «Універмаг Київ» по вул. Кооперативній,1 в м. Суми», оскільки вказане, не може спростовувати факт наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт (т. 1 а.с.28-29) та проектної документації на обєкт будівництва, що перевірявся, та відсутність яких, на порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», було констатовано відповідачем.

Крім іншого сам п.8 Порядку №45, на який посилається відповідач, не передбачає, що назва об'єкта будівництва за проектною документацією повинна зазначатись саме слово в слово, при цьому, як в декларації так і в проектній документації зазначено, що проводиться реконструкція відкритої тераси за адресою Сумська область, м. Суми, вул.. Кооперативна,1.

Колегія суддів також зазначає, що суд першої інстанції правомірно не прийняв до уваги посилання відповідача на ескізний проект, розроблений приватним акціонерним товариством «Проектний та науково-дослідний інститут» «Харківський промбудндіпроект» клас наслідків ТЦ «Універмаг «Київ» - СС-3 (V категорія складності), клас наслідків прибудови - СС-2 (IV категорії складності) (т. 1 а.с.93-97), у звязку з чим він робить висновок про те, що обєкт будівництва має відноситись до класу наслідків СС-3, оскільки по-перше, даний проект відповідач отримав вже після складання акта перевірки (т. 1 а.с.120) та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. По-друге, згідно листа самого розробника проекту (т.1 а.с.171), відкрита та закрита тераси при універмазі відносяться до класу наслідків СС2 та має ІV категорію складності обєкта будівництві. Таким чином, доводи відповідача з посиланням на вказаний проект та про те, що обєкт будівництва відноситься до V категорії складності не відповідають дійсності.

Враховуючи той факт, що у позивача є в наявності повний комплект проектної документації на будівництво, у відповідності до норм законодавства визначено клас наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва та отримано у встановленому порядку дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт, а в свою чергу акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржувана постанова містять інформацію, що не відповідає дійсності, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржувана постанова від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20, складена з порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вона не відповідає приписам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправною, а тому підлягає скасування, у звязку з чим, позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови є такими, що підлягають задоволенню.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 року по справі 818/1716/17 в частині задоволення позовних вимог прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 по справі № 818/1716/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_1
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_2 ОСОБА_3
Повний текст постанови складено 25.05.2018.