Справа № 826/5894/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 травня 2018 року № 826/5894/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І. розглянув у спрощеному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу містобудування і архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації, третя особа: ТОВ «Покровський двір» про визнання протиправним та скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Відділу містобудування і архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації, третя особа: ТОВ «Покровський двір» про визнання протиправним та скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 28.12.2016 №342/2016.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржувані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видано з порушенням ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п 2.2 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 №912/19650 в частині містобудівного розрахунку з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва, п. 6.2 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров'я України від 19.06.1996 №173.

Представник третьої особи заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, з яких вбачається, що оскаржувані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки відповідають нормам Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.07.2011 №912/19650, ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Відповідач явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце судового вирішення справи.

Ухвалою від 22.05.2017 відкрито провадження та справу призначено до вирішення в судовому засіданні.

15.12.2017 року набрала чинності нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки справа №826/5894/17 не підпадає під дію ч. 4 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства в судовому засіданні ухвалено про вирішення справи у спрощеному провадженні.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

Відділом містобудування і архітектури Києво-Святошинської райдержадміністрації 28.12.2016 надано ТОВ «Покровський двір» містобудівні умови та обмеження земельної ділянки за адресою Київська область, Києво-Святошинський район, смт Чабани, вул. Покровська, 4-Д на об'єкт будівництва «Два багатоквартирних житлових будинки з вбудованими нежитловими приміщеннями» №342/16.

Спірні правовідносини врегульовано Законами України «Про архітектурну діяльність», України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про охорону культурної спадщини».

Відповідно до пункту 8 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Статтею 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що містобудівні умови та обмеження є однією із основних складовим вихідних даних.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника.

Зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника.

Отже, встановлені у містобудівних умовах та обмеженнях мають обов'язковий характер для суб'єктів містобудування під час проектування і будівництва об'єктів, а тому містобудівні умови та обмеження є актом індивідуальної дії, що містить обов'язкові приписи для суб'єкта містобудування.

Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109 (далі - Порядок)

Відповідно до п. 2.2 Порядку для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Згідно п. 2.4 Порядку розгляд заяви, надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх видачі здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку, встановленому Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( 3038-17 ). Підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у видачі містобудівних умов та обмежень або внесення змін до них з відповідним обґрунтуванням надається уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, визначений пунктом 2.1 цього розділу.

В матеріалах справи наявна копія заяви ТОВ «Покровський двір» на видачу містобудівних умов та обмежень земельної ділянки, відповідно до якої ТОВ «Покровський двір» було додано до заяви: засвідчений витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності; викопіювання з детального плану забудови земельної ділянки; черговий кадастровий план; містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва; засвідчену копію витягу з ЄДРПОУ, засвідчену копію статуту, засвідчену копію витягу з реєстру платників податку на додану вартість.

З огляду на викладене вбачається, що ТОВ «Покровський двір» в порушення п. 2.2 Порядку не надано з заявою для отримання містобудівних умов та обмежень ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі), проте вказане порушення не є підставою відповідно до норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку для відмови у надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Відповідно до п. 3.1 - 3.4 Порядку Містобудівні умови та обмеження складаються з текстової та графічної частин.

Текстова частина містобудівних умов та обмежень містить розділи: «Загальні дані»; «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки».

Розділ "Загальні дані" містить: а) назву об'єкта будівництва; б) інформацію про замовника; в) наміри забудови; г) адресу будівництва або місце розташування об'єкта; ґ) документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою (крім випадків, передбачених пунктом 2.3 розділу II цього Порядку); д) площу земельної ділянки; е) цільове призначення земельної ділянки; є) посилання на містобудівну документацію (у разі наявності); ж) функціональне призначення земельної ділянки; з) основні техніко-економічні показники об'єкта будівництва.

Розділ "Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки" містить: а) граничнодопустиму висоту будівель; б) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; в) максимально допустиму щільність населення (для житлової забудови); г) відстані від об'єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови; ґ) планувальні обмеження (зони охорони пам'яток культурної спадщини, зони охоронюваного ландшафту, межі історичних ареалів, прибережні захисні смуги, санітарно-захисні та інші охоронювані зони); д) мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд; е) охоронювані зони інженерних комунікацій; є) вимоги до необхідності проведення інженерних вишукувань згідно з державними будівельними нормами ДБН А.2.1-1-2008 "Інженерні вишукування для будівництва"; ж) вимоги щодо благоустрою з урахуванням положень Закону України "Про благоустрій населених пунктів"; з) забезпечення умов транспортно-пішохідного зв'язку; и) вимоги щодо наявності місць для постійного зберігання автотранспорту; і) вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону України "Про охорону культурної спадщини"; ї) вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

До матеріалів справи долучено копію оскаржуваних містобудівних умов та обмежень земельної ділянки, з яких вбачається, що останні оформлені відповідно до п. 3.1 - 3.4 Порядку.

Доводи позивача, що у містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки відсутні мінімально допустимі відстані від об'єктів, які проектуються до існуючих будинків та споруд спростовано копією містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки, відповідно до яких відстань між житловими будинками передбачити на основі розрахунків інсоляції і освітленості відповідно до норм протипожежних вимог. Між довгими сторонами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи передбачити не менше 1,5 м., а заввишки 4 поверхи і більше - 20 м., між довгими сторонами і торцями з вікнами із житлових кімнат цих будинків - не менше 15м. Розміщення 9-16 поверхових житлових будинків суміжно з кварталами садибної забудови, що зберігається, відстань між садибним будинком і довгими сторонами багатоповерхового будинку приймається не меншою за висоту будинку, що зводиться. При різних вимогах до мінімально допустимих відстаней між будинками і спорудами при проектуванні приймаються величини найбільші з них. Відстані до господарчих будівель передбачити згідно з існуючими нормами.

Щодо доводів позивача, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не містять конкретні дані щодо показників, а містять посилання на норми ДБН 360-92, суд зазначає, що п. 10 «Основні техніко-економічні показники об'єкта будівництва» розділу Загальні дані деталізується показниками містобудівного розрахунку в об'ємі «основних даних та техніко-економічних показників проекту», склад яких наводиться у додатках И, К, Л до ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». На етапі містобудівного розрахунку зазначені показники є досить умовними і у більшості випадків коригуються (уточнюються) проектною документацію, тому повне відображення їх у містобудівних умовах та обмеженнях є недоцільним.

Відповідно до додатку И «СКЛАД ОСНОВНИХ ДАНИХ І ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНИХ ПОКАЗНИКІВ ОБ'ЄКТІВ БУДІВНИЦТВА НЕВИРОБНИЧОГО ПРИЗНАЧЕННЯ(ЖИТЛОВИХ БУДИНКІВ)» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» містить: 1. Найменування об'єкту будівництва, місце його розташування; 2. Вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт,технічне переоснащення), тривалість експлуатації; 3. Загальна кошторисна вартість будівництва, в т.ч. будівельних робіт, устаткування, інших витрат (тис. грн.); 4. Поверховість (поверх); 5. Ступінь вогнестійкості будинку; 6. Площа ділянки (га); 7. Площа забудови (м2); 8. Загальна кількість квартир у будинку, у т.ч. однокімнатних, двокімнатних та більше; 9. Площа житлового будинку (м2); 10. Площа квартир у будинку (м2); 11. Площа літніх приміщень (м2); 12. Загальна площа квартир у будинку (м2); 13. Площа вбудованих нежитлових приміщень (м2); 14. Загальний будівельний об'єм, в т.ч.: - вище відм. 0.00 (м3); - нижче відм. 0.00 (м3); 15. Кількість створених робочих місць; 16. Показники енергоефективності - річна потреба в паливі (тис. т), воді (тис. м3), електричній (тис. кВт·год) та тепловій енергії (Гкал); 17. Тривалість будівництва (місяць); 18. Інші додаткові техніко-економічні показники та якісні характеристики, визначені в проекті.

Розділ «Містобудівні умови та обмеження» формують архітектурні та містобудівні вимоги, які є визначальними для проектування. Містобудівні умови та обмеження є складовими вихідних даних на проектування, які згідно із п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво, затвердженого наказом Мінрегіону від 16.05.2011 № 45 і зареєстрованого в Мін'юсті 01.06.2011 за № 651/19389, враховуються при розробленні проекту.

Відомості розділу «Містобудівні умови та обмеження» мають базуватись на конкретних положеннях нормативних актів, розрахунках та містити цифрові показники.

Окремо слід звернути увагу на п. 5 «Планувальні обмеження» цього розділу, при формуванні якого, насамперед, слід орієнтуватись на перелік планувальних обмежень, встановлений державними будівельними нормами до складу та змісту містобудівної документації.

Позивачем не надано суду належних доказів невідповідності оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови зазначеним вище нормам Порядку та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

У пункті 3 оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки встановлена максимально допустима щільність населення для житлової забудови 665 чол/га.

Проте пунктом. 3.7 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» передбачена щільність населення житлового кварталу з повним комплексом установ і підприємств місцевого значення у межах 180-450 чол/га.

Отже, з урахуванням розміру земельної ділянки під забудову (0,4315 га) гранично допустима чисельність населення складає 194 особи, з урахуванням чисельності квартиру у комплексі (177 квартир) середня кількість мешканців комплексу становить 443 особи, тобто 1027 чол/га, що є порушенням п. 3.7 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Відповідно до п. 8 оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки забудовнику необхідно виконати інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування. Інженерно-геодезичні та топографічні зйомки земельної ділянки з точністю масштабу 1:500.

Відповідно до детального плану (аркуші 11-12) глибина залягання рівня ґрунтових вод 0,3-0,9 м від поверхні землі. В період інтенсивного танення снігів і рясних дощів можливе підвищення рівня підземних вод, що може призвести до тимчасового підтоплення території.

Інженерне підготовлення території передбачає вирівнювання відміток будівельної основи території власної земельної ділянки з відмітками існуючої поруч території житлового комплексу та проїзду між ними. Передбачається створення насипної піщаної основи, після зняття верхнього родючого шару ґрунту завтовшки 0,6-0,9 м., тобто фактично до рівня ґрунтових вод.

Крім того, відповідно до п. 11 оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки необхідно забезпечити необхідну кількість місць для зберігання автотранспортну відповідно до чинних норм.

Згідно п. 7.43 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» зберігання легкових автомобілів у населених пунктах слід передбачити відповідно до функціонального зонування їх територій. У житлових районах повинне бути забезпечене постійне зберігання усіх автомобілів, які належать мешканцям цих районів та тимчасове зберігання автомобілів відвідувачів.

З матеріалів справи вбачається, що третьою особою на відведеній земельній ділянці передбачено улаштування 27 машиномісць з яких 7 - гостьових і 20 для мешканців будинку. Решта 40 машино місць передбачалось в гаражних кооперативах. Проте відповідно до листа Чабанівської селищної ради від 31.10.2017 №1478 відповідно до генерального плану селища Чабани затвердженого у лютому 2016 року не передбачено будівництво нових автостоянок.

Відповідно до п. 2.4 Порядку підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Отже, оскаржувані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не відповідають згадуваним нормам ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» та містобудівній документації на місцевому рівні, що відповідно до п. 2.4 Порядку є підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

Відповідно до висновку Державного науково-дослідного інституту будівельних конструкцій, якій міститься в матеріалах справи вбачається, наявність пошкоджень будинків АДРЕСА_1 у вигляді тріщин в стиках конструкцій, які з'являються як правило у перші роки експлуатації і якщо не приймались заходи по ремонту то з часом їх розвиток прогресував або припинявся, що залежить від гідрогеологічних умов території та ретельності догляду при експлуатації, проте не виключає докази погіршення технічного стану будинків у зв'язку із проведенням будівельних робіт.

Враховуючи, що позивач є мешканкою АДРЕСА_2, отже при прийнятті оскаржуваних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки відповідачем порушено права та інтереси позивача.

Згідно частини 4, 5 ст. 77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Вимогами ст. 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представника позивача стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 72-73, 76-77,139, 143, 243-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 28.12.2016 №342/2016.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда