Справа № 308/2145/16-а
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2018 рокуЛьвів№ 876/2530/18

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1,

суддів Пліша М.А.,

ОСОБА_2,

секретаря судового засідання Чигер І.І.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області про залишення позовної заяви без розгляду (головуючий суддя Шепетко І.О.), постановлену у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді о 14 год 30 хв 19 грудня 2017 року у справі №308/2145/16-а за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

01.03.2016 ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4, просив скасувати постанову №35/1007 в справі про адміністративне правопорушення від 12.02.2016, якою ОСОБА_3 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 грн., закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 грудня 2017 року позов ОСОБА_3 залишено без розгляду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що у судові засідання, призначені на 06.11.2017 на 11 год. 00 хв., 19.12.2017 на 14 год. 00 хв. позивач не зявився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що підтверджується відповідними рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, клопотань про відкладення розгляду справи та/або розгляду справи за його відсутності до суду не подавав. Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач повторно не зявився у судове засідання, а тому позов слід залишити без розгляду.

Не погоджуючись з ухвало суду першої інстанції, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, просить скасувати ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.12.2017 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції не перевірено того факту чи отримав позивач ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.09.2017 про поновлення розгляду вказаної справи, така отримана не була. Скаржник вказує, що жодної повістки чи повістки-повідомлення про те, що розгляд справи відбуватиметься 06.11.2017 о 11 год та 19.12.2017 о 14 год судом першої інстанції йому не надсилалось, жодних повідомлень він не отримував. Також зазначає, що в матеріалах справи міститься номер його мобільного телефону, який був та є доступним весь час розгляду справи у суді першої інстанції, однак жодної смс-повістки на його номер телефону не надходило. Зазначає, що жодного рекомендованого листа з повідомленням про вручення не отримував. Крім того, вказує, що перебував на амбулаторному лікуванні з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІ ступеня, кризовий перебіг.

Відповідач відзив на апеляційну скаргу не подавав.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не зявилися, належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи, що у відповідності до ч.2 ст.313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В порядку ст.230 КАС України секретарем судового засідання забезпечено ведення протоколу судового засідання.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції вимогам ст.242 КАС України не відповідає.

Відповідно до ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною 1 статті 6 КАС України, в редакції чинній на час звернення із позовом до суду, встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України, в редакції чинній на час звернення із позовом до суду, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Аналогічні положення закріплені статтею 5 та статтею 45 КАС України в редакції чинній на час винесення оскаржуваного рішення та розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, підставою для ухвалення процесуального рішення про залишення позовної заяви без розгляду є повторне неприбуття позивача у судове засідання без поважних причин, за умови належного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи.

При цьому неприбуття в судове засідання позивача належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи, і в суду є достовірні дані (докази) про те, що обидва рази позивача належним чином повідомлено, а також сторонами не було заявлено підставне клопотання про відкладення розгляду справи чи про розгляд такої без їх участі. Перше таке неприбуття тягне за собою відкладення розгляду справи.

Водночас, ч.5 ст.205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є субєктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Системний аналіз вказаних норм дозволяє суду апеляційної інстанції дійти висновку, що залишення адміністративного позову без розгляду на стадії судового розгляду справи по суті є можливим лише в разі наявності підстав для висновку про те, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, позивач (представник позивача) без поважних причин не з'явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, за умови неможливості проведення такого засідання за відсутності позивача (неявка перешкоджає розгляду справи).

З матеріалів справи встановлено, що ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.03.2016 відкрито провадження у справі №308/2145/16-а за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення та призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 09.03.2016 на 11 год 30 хв.

Згідно з журналом судового засіданні від 09.03.2016 в судовому засіданні 09.03.2016 за участю позивача та представника позивача розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача на 05.04.2016 о 13 год 30 хв.

Як вбачається з журналу судового засідання від 05.04.2016 в судовому засіданні за участі позивача, представника позивача та представника відповідача головуючим суддею оголошено позовну заяву та ставилось на розгляд питання щодо доцільності зупинення провадження у справі, щодо якого особи, які брали участь у розгляді справи, не заперечили.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.04.2016 провадження у справі зупинено до розгляду Львівським апеляційним адміністративним судом справи №876/11528/15.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.07.2016 провадження у справі №308/2145/16-а поновлено та призначено справу в судове засідання на 26.07.2016 на 09 год. 30 хв. для розгляду по суті, однак у звязку з зайнятістю судді в кримінальній справі адміністративна справа №308/2145/16-а 26.07.2016 не розглядалась.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.09.2016 за клопотанням представника позивача провадження у справі №308/2145/16-а зупинено до розгляду Вищим адміністративним судом справи №К/800/17062/16.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.09.2017 провадження у справі №308/2145/16-а поновлено та призначено справу в судове засідання на 06.11.2017 на 11 год 00 хв для розгляду по суті, про що позивача повідомлено повісткою про виклик в суд від 14.09.2017 (а.с.72).

Згідно з даних офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» «Відстеження поштового відправлення» рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з штрихкодовим ідентифікатором 547 вручено 28.10.2017 члену сімї адресата - позивача.

В судове засідання 06.11.2017 позивач та/чи представник позивача не зявились, розгляд справи відкладено на 19.12.2017 на 14год.

Як вбачається з повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повістку про виклик в судове засідання на 19.12.2017 отримано 07.12.2017 та згідно з даних офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» «Відстеження поштового відправлення» таке рекомендоване повідомлення вручено члену сімї адресата позивача.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Разом з тим, враховуючи суб'єктний склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, перехід до судового розгляду справи по суті, термін розгляду справи Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області та долучені до матеріалів справи докази, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що неявка позивача в судове засідання не перешкоджала розгляду вказаної справи.

При цьому доводів неможливості розгляду справи за відсутності позивача судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не наведено та не зазначено, чому неприбуття в судове засідання позивача перешкоджає його проведенню, а тому суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку щодо залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторної неявки представника позивача без поважних причин.

Згідно з ч.2 ст. 6 КАС України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 08.04.2010 у справа «Меньшакова проти України» (Заява №377/02) у п.52 «Суд повторює, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі «право на суд», яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на «розгляд» спору судом (див., наприклад, рішення у справі «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ЕСПЛ 2002-ІІ)».

За таких обставин, з врахуванням вказаних законодавчих положень та п.4 ч.1 ст.320 КАС України, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, що унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи, а тому, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції

Керуючись статтями 229, 241, 308, 310, 312, 320, 321, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19 грудня 2017 року у справі №308/2145/16-а скасувати та передати справу на розгляд суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач ОСОБА_1
судді ОСОБА_5
ОСОБА_2
Повне судове рішення складене 24.05.2018.