Справа № 821/442/18
Суддя: Дмитрієва О.О.
Дата ухвалення: 2018-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/442/18

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дмитрієвої О.О.,

при секретарі: Пономаренко М.М.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача Кімлач А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про скасування постанови про накладення штрафу у сумі 34000 грн. від 23.02.18 року та припису від 09.02.2018 року,

встановив:

ОСОБА_3 (ОСОБА_3, позивач) звернувся до суду з позовною заявою до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (УДАБІ у Херсонській області, відповідач), у якому просить:

- скасувати постанову №1021-01-51/11 по справі про адміністративне правопорушення, винесену 23.02.2018 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області Ткачук С.Г. про накладення штрафу за правопорушення, передбачене ч. 7 ст. 96 КУпАП;

- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий начальником інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області 09.02.2018 року.

Свої вимоги мотивує тим, що у належній йому квартирі АДРЕСА_1 09.02.2018 року була проведена позапланова перевірка працівниками УДАБІ у Херсонській області, за результатами якої було складено акт №21 від 09.02.2018 року. У даному акті відповідачем було вказано, що у зазначеній квартирі проводиться капітальний ремонт без оформлення дозволу про початок виконання будівельних робіт. Окрім того, за результатами позапланової перевірки було видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.02.2018 року, яким зобов'язано зупинити будівельні роботи негайно та не проводити їх до приведення об'єкта будівництва у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 09.04.2018р..

За результатами означеної перевірки також було складено протокол про адміністративне правопорушення від 09.02.2018 року №1 та за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення винесено постанову №1021-01-51/11 по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2018р., якою накладено на ОСОБА_3 накладено штраф у розмірі 34000 грн.

Про те, що будинок, де знаходиться дана квартира відноситься до пам'яток містобудування та архітектури дізнався із звіту експерта. Зазначає про те, що при купівлі вказаної квартири та після того до нього Управління містобудування та архітектури Херсонської обласної державної адміністрації у межах повноважень щодо охорони пам'яток архітектури та містобудування із вимогою про укладення охоронного договору не зверталось. Приступаючи до поточного ремонту даної квартири він поклався на висновок звіту експерта про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об'єкта від 16.11.2017 року, за змістом якого запланований поточний ремонт ускладниться необхідністю усунення аварійних конструкцій, за вимогами діючого законодавства та з огляду на характер робіт, будь-яких дозвільних документів отримувати необхідності немає.

Позивач зазначає, що ним проводились роботи з поточного ремонту, а не капітального, як про те вказує відповідач.

Окрім того, відповідно до п. 13 постанови КМУ від 07.06.2017 року №406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, яку не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об'єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів жодних дозволів не потребують. За правилами п.3.1 ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» аварією вважається пошкодження, вихід з ладу, руйнування, що сталося з техногенних (конструктивних, виробничих, технологічних, експлуатаційних) або природних причин. Зауважує на тому, що зі звіту експерта вбачається, що аварійний стан певних конструкцій був спричинений порушенням правил експлуатації, впливом вологи.

Також позивач зауважує на тому, що у ході перевірки інспектори УДАБІ у Херсонській області цікавило та перевіряли лише наявність дозвільної документації. Зазначає, що акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення містять лише загальні фрази щодо відсутності дозвільних документів, проте як вже у постанові про адміністративне правопорушення зазначено перелік нібито допущених порушень.

Таким чином позивач вважає, що оскільки ним проводились роботи з поточного ремонту, а не капітального, як вказує відповідач, та оскільки не потрібно отримувати дозвіл про початок виконання будівельних робіт при проведенні поточного ремонту у квартирі, що знаходиться у будинку, що належить до пам'ятки містобудування та архітектури, тому свої дії вважає законними, а права та законні інтереси порушеними, з приводу захисту яких і звернувся до суду.

Ухвалою суду від 19 березня 2018 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду у судовому засіданні 13 квітня 2018 року, запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

13 квітня 2018 року відповідачем суду надано відзив на позовну заяву.

13 квітня 2018 року представники сторін в судове засідання прибули.

Заслухавши думки сторін, суд вирішив відкласти розгляд справи, призначений на 13 квітня 2018 року до 14 травня 2018 року через несвоєчасне подання та надіслання на адресу позивача відзиву на позовну заяву та оскільки останній не встиг ознайомитись із його змістом до першого судового засідання, як про це зазначено статтею 162 КАС України.

Так зі змісту відзиву на позовну заяву, відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та просить суд відмовити у їх задоволенні. Свою позицію обґрунтовує тим, що відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМУ №553 від 23.05.2011р. та на підставі звернення гр.. ОСОБА_5 від 22.01.2018 №б/н УДАБІ у Херсонській області було видано наказ про проведення позапланової перевірки від 29.01.2018 №21-п та направлення від 29.01.2018 №21 для проведення позапланового заходу фахівцями УДАБІ у Херсонській області на підставі норм чинного законодавства та зазначених документів та проведено позапланову перевірку «дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил». Під час проведення зазначеної перевірки встановлено, що власником квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 проводяться роботи із капітального ремонту без набуття права на виконання будівельних робіт (отримання дозволу на початок виконання будівельних робіт). Житловий будинок, в якому знаходиться зазначена квартира, є пам'яткою архітектури місцевого значення за номером 16-Хр. Враховуючи вимоги ст.. 32 Закону №3038-VI об'єкт будівництва має клас наслідків (відповідальності) СС3, що потребує оформлення дозволу про початок виконання будівельних робіт. Враховуючи вказане, фахівцями УДАБІ у Херсонській області було складено акт від 09.02.2018 року, яким зафіксовано факт порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. За результатами позапланової перевірки винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.02.2018 з вимогою зупинити будівельні роботи негайно з моменту отримання припису та не проводити до приведення об'єкта будівництва у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 09 квітня 2018 року. Окрім того стосовно позивача було складено протокол №1 про адміністративне правопорушення від 09.02.2018, в якому було зафіксовано виявлені порушення та повідомлено про розгляд справи 23.02.2018року. Всі зазначені документи позивачем було отримано особисто.

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача було винесено постанову від 23.02.2018р. №102101-51/11, якою визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 грн. Копію вказаної постанови позивачем отримано.

Окрім того, відповідач зазначає, що позиція позивача щодо проведення ним поточного ремонту є хибною. Вказує на те, що згідно п.1 ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, ці норми встановлюють, зокрема вимоги щодо складу та змісту проектної документації на реставрацію об'єктів культурної спадщини. Пунктом 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 передбачено що є капітальним ремонтом, а також Державним комітетом України з будівництва та архітектури у листі від 30.04.2013 р. №7/7-401 роз'яснено віднесення ремонтних робіт до капітальних або поточних. Відповідач зазначає, що під час здійснення позапланової перевірки фахівцями УДАБІ у Херсонській області була здійснена, зокрема і фото фіксація, за фотографіями вбачається, що експлуатацію об'єкта зупинено повністю, а тому такі роботи є роботами з капітального ремонту.

Зазначає, що посилання позивача на п.13 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затв. Постановою КМУ від 07.06.2017, оскільки в примітці 1 зазначеної постанови вказано, що дія цього переліку не поширюється на об'єкти, що належать до пам'яток культурної спадщини. Крім того, за рішенням облвиконкому від 21.09.1990р. №154 дана квартира є пам'яткою архітектури місцевого значення та має охоронний номер 16-Хр.

Також зазначає, що оскаржуваний припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.02.2018 року та постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №1021-01-51/11 від 23.02.2018р. винесені є правомірно та згідно із вимогами чинного законодавства, а тому не можуть бути скасовані.

Не погоджуючись із такою позицією відповідача, позивачем надано до суду 07.05.2018 року відповідь на відзив, за змістом якої позивач наполягає на задоволенні своїх позовних вимог та вважає, що відповідачем не доведено законність оскаржуваних рішень. Позивач зауважує, що ним проводиться поточний ремонт квартири, а не капітальний. Відповідачем не доведено здійснення саме капітального ремонту квартири. Вважає, що оскільки при проведенні ремонту втручання у несучі та огороджувальні системи не було, тому віднесення відповідачем зазначеного ремонту до капітального та посилання на п.3.7 ДБН А.2.2-3-2014 є помилковим.

Окрім того, позивач вказує на те, що на фотознімках, долучених відповідачем до відзиву на позовну заяву зображена не його квартира.

Зауважує на тому, що взагалі перевірка була проведена безпідставно, а додана до відзиву копія заяви гр.. ОСОБА_5 від 22.01.2018 року не містить будь-якої інформації про порушення позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності.

11.05.2018 року від відповідача до суду надійшли заперечення, за якими він, зокрема зазначає, що фото фіксація була проведена посадовими особами УДАБІ у Херсонській області та, які згідно закону, несуть відповідальність за прийняті ними рішення. Перевірка була проведена на підставі звернення гр. ОСОБА_5, розгляд якої на підставі Закону України «Про звернення громадян» належить до компетенції органів державної архітектурно-будівельної інспекції.

Судовий розгляд справи 14.05.2018 року було перенесено на 17.05.2018 року у зв'язку із перебуванням судді на лікарняному.

В судове засідання 17.05.2018 року представники сторін прибули.

Представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог, представник відповідача - заперечував проти їх задоволення.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 10.10.2017 року ОСОБА_6 та ОСОБА_7 продали належну їм квартиру АДРЕСА_3 ОСОБА_3.

З метою визначення фактичного стану та надання рекомендацій щодо усунення виявлених недоліків для проведення робіт по їх ремонту та подальшої безпечної експлуатації позивач звернувся до СПрАТ «ЕКО-СЕЙВ» для проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об'єкта. Згідно висновків звіту від 16.11.2017р. інженера-будівельника-експерта з технічного обстеження будівель та споруд - виконавчого директора СПрАТ «ЕКО-СЕЙВ» Лютенко А.А. про стан об'єкту (квартира АДРЕСА_4 встановлено відповідність приміщення квартири вимогам надійності і безпечної експлуатації і можливість його безпечної експлуатації, а проведення робіт з поточного ремонту та робіт з усунення аварійних конструкцій не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію та не тягне за собою порушення вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Позивач стверджує, що саме з даного звіту експерта і дізнався про приналежність будинку, у якому знаходиться дана квартира до культурної спадщини, оскільки охоронного договору на пам'ятку з ним ніхто не укладав, жодний уповноважений орган до нього з даного питання не звертався, а з наявних у нього документів цього не вбачалось.

22.01.2018 року до УДАБІ у Херсонській області надійшла заява громадянки ОСОБА_5, мешканки квартири АДРЕСА_5, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 проводиться реконструкція. Будинок є пам'яткою архітектури. У вказаній квартирі демонтовані всі внутрішні стіни. У її квартирі, що знаходиться під квартирою №10 по кутах кімнат, на стінах з'явились тріщини, деформувались дверні пройми та вікна. На її прохання надати проект реконструкції квартири було відмовлено. Просила провести перевірку законності та якості реконструкції квартири АДРЕСА_7

На підставі звернення громадянки ОСОБА_5 від 22.01.2018р. УДАБІ у Херсонській області було видано наказ на проведення позапланової перевірки від 29.01.2018 №21-п та направлення від 29.01.2018р. №21 зі строком дії з 31.01.18 по 09.02.18.

З 31.01.2018 року 10 години по 09.02.2018 року 10 години 20 хв. була проведена перевірка дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: проведення робіт із капітального ремонту кв. АДРЕСА_8. Зазначеним актом встановлено, що будівельні роботи виконуються після отримання дозволу на виконання будівельних робіт - ні. Інші питання щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) та наявності права на виконання підготовчих та будівельних робіт не розглядались.

Згідно опису виявлених порушень встановлено, що власником АДРЕСА_9 ОСОБА_3 проводяться роботи із капітального ремонту власної квартири без оформлення права на виконання будівельних робіт (дозвіл про початок виконання будівельних робіт). Відповідно до ст.. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» житловий будинок віднесено до класу наслідків СС3 (охоронний номер 16-х). Зазначено про порушення ст.. 34, ст.. 37 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Постанова КМУ №466.

Не погодившись із вказаним, у розділі VII акту перевірки ОСОБА_3 зазначено, що капітального ремонту у даній квартирі не проводиться, а виконуються роботи з поточного ремонту без втручання в огороджувані конструкції.

За результатами проведеної перевірки УДАБІ у Херсонській області винесено до позивача припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.02.2018р., оскільки встановлено, що забудовником гр.. ОСОБА_3 проводяться роботи по капітальному ремонту квартири без набуття права на виконання будівельних робіт, тобто здійснюється самовільне будівництво на об'єкті із класом наслідків (відповідальності) СС3, що є порушенням вимог ст.. 34, ст.. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог постанови КМУ №466. За вказаним приписом вимагається зупинити будівельні роботи негайно з моменту отримання припису та не проводити до приведення об'єкта будівництва у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; привести об'єкт будівництва у відповідність до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 09 квітня 2018 року.

Окрім того, стосовно позивача УДАБІ у Херсонській області було складено протокол №1 про адміністративне правопорушення від 09.02.2018 року, в якому зазначено, що оскільки житловий будинок є пам'яткою архітектури місцевого значення за номером 16-Хр., та згідно вимог ст.. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об'єкт будівництва має клас наслідків (відповідальності) СС3 тому потребує оформлення дозволу про початок виконання будівельних робіт. У квартирі АДРЕСА_8 проводиться капітальний ремонт без отримання такого дозволу, що є порушенням вимог ст.. 34, ст.. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог постанови КМУ №466. Відповідальність за встановленні порушення передбачена ч.7 ст. 96 КУпАП. У поясненнях до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_3 зазначено, що ним проводяться роботи з поточного ремонту. Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 23 лютого 2018 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акту перевірки від 09.02.2018р., припису від 09.02.2018р., протоколу про адміністративне правопорушення №1 від 09.02.2018р., документації з технічної інвентаризації, матеріалів фото фіксації, постановлено визнати ОСОБА_3 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 грн.

В судовому засіданні представник позивача свої позовні вимоги підтримував, наполягав на тому, що в квартирі АДРЕСА_8 позивачем проводиться поточний ремонт, відповідач - заперечував проти задоволення позовних вимог, зауважував на тому, що відповідно до ДБН А 2.2-14-2016 будь-які будівельні роботи, які проводяться на пам'ятці архітектури місцевого або національного значення віднесено до ремонтно-реставраційних робіт (комплекс заходів, які проводяться на основі науково-проектної документації спрямовані на збереженні пам'ятки). Проте така науково-проектна документація у ОСОБА_3 відсутня.

Вирішуючи даний спір, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюється Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI, що спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999р. №687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів.

Згідно з статтею 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу чи після реєстрації відповідною інспекцією державного будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 8 статті 39 «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Згідно з ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» - нове будівництво - будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об'єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об'єктів незавершеного будівництва.

Капітальний ремонт - сукупність робіт на об'єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України №9/9-1056 від 15.07.2009 pоку дано роз'яснення щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального чи поточного ремонту та зазначено, що перелік визначень та склад робіт визначено в листі Державного комітету України з будівництва та архітектури №7/7-401від 30.04.2003 року.

Згідно з листом Державного комітету будівництва та архітектури України від 30 квітня 2003 року № 7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів» капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності). Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Аналізуючи наведене вище, суд робить висновок, що до капітального ремонту відносяться роботи, пов'язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення з заміною конструктивних елементів споруди, а при поточному ремонті заміни конструктивних елементів споруди не відбуваються. Поняття «капітальний ремонт» і «поточний ремонт» збігаються за назвою виконуваних робіт, проте при капітальному ремонті експлуатація будівлі за цільовим призначенням призупиняється, а при поточному ремонті ні. Якщо після поточного ремонту відновлюється можливість експлуатації конструкцій та систем будівлі, як правило, без їх повної заміни та без покращення експлуатаційних показників, то при капітальному ремонті ці ознаки повністю або частково мають місце.

Вказана правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 27 лютого 2012 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «ТВК».

Відповідно до звіту про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об'єкта квартири АДРЕСА_8, що виконаний інженером-будівельником-експертом з технічного обстеження будівель та споруд виконавчим директором СПрАТ «ЕКО-СЕЙВ», встановлено відповідність приміщення квартири вимогам надійності і безпечної експлуатації і можливість його безпечної експлуатації, а проведення робіт з поточного ремонту та робіт з усунення аварійних конструкцій не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію та не тягне за собою порушення вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Дійсно, відповідно до абзацу десятого статті 2 Закону України «Про основи містобудування» одним з головних напрямів містобудівної діяльності є збереження пам'яток культурної спадщини. Відповідно до абзацу п'ятого статті 5 цього Закону при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів. Відповідно до абзацу десятого статті 8 Закону державне регулювання у сфері містобудування полягає, зокрема, в контролі за дотриманням вимог щодо охорони культурної спадщини та збереженням традиційного характеру середовища населених пунктів.

Водночас слід зазначити, що відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить: ведення Державного реєстру нерухомих пам'яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об'єктів культурної спадщини; занесення об'єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України та внесення змін до нього щодо пам'яток місцевого значення; забезпечення публікації Державного реєстру нерухомих пам'яток України та внесення до нього змін.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, забезпечує публікацію Реєстру та внесених до нього змін у спеціалізованому періодичному виданні та на своєму офіційному веб-сайті.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 цього ж Закону об'єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам'ятки.

У свою чергу, відповідно до абзацу шостого статті 1 цього Закону пам'ятка культурної спадщини (далі - пам'ятка) - об'єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам'яток України (далі - Реєстр), або об'єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об'єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України;.

Таким чином, виходячи з норм Закону України «Про охорону культурної спадщини» правовий статус та режим пам'ятки, відповідно, виникав та поширювався на об'єкт із внесенням його до Реєстру.

Аналогічна правова позиція щодо набуття правового статусу пам'ятки із занесенням до Реєстру викладена у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2018 року у справі 916/2066/15 (номер рішення в ЄДРСР 72692854), в якій зазначено, що виходячи зі змісту статті 13 Закону України "Про охорону культурної спадщини" об'єкт нерухомого майна набуває правового статусу пам'ятки тільки із занесенням до Реєстру нерухомих пам'яток України за категоріями національного та місцевого значення (щодо відносин, зокрема, 2005 року), а також у постанові Верховного Суду України від 09.09.2014 по справі № 5011-48/950-2012 (3-66гс14) (номер рішення в ЄДРСР 40643113).

Відповідно, із внесенням пам'ятки до Реєстру, на об'єкт починали поширюватись правила ст. 26 цього Закону щодо необхідності отримання дозволу.

У даному випадку, під час розгляду справи відповідачем не надано суду доказів знаходження житлового будинку, у якому знаходиться квартира АДРЕСА_8 у Реєстрі (Державному реєстрі нерухомих пам'яток України).

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскаржувані припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, виданий 09 листопада 2017 року та постанова № 1021-01-51/11 від 23 лютого 2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ОСОБА_3 прийняті не у спосіб визначений законом, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з'ясувавши обставини у справі; перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати розподілити за правилами ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242-246 КАС України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Скасувати постанову №1021-01-51/11 по справі про адміністративне правопорушення, винесену 23.02.2018 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області Ткачук С.Г. про накладення штрафу на ОСОБА_3 за правопорушення, передбачене ч.7 ст. 96 КУпАП.

Скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий начальником інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області 09.02.2018 року ОСОБА_3.

Стягнути з управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області за рахунок бюджетного асигнування на користь ОСОБА_3 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1409, 60 грн. (одна тисяча дев'ять гривень шістдесят копійок).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 29 травня 2018 р.

Суддя Дмитрієва О.О.

кат. 6.1