Справа № 9901/587/18
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2018-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2018 року

м.Київ

справа № 9901/587/18

провадження № П/9901/587/18

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Кравчука В.М., перевірив позовну заяву ОСОБА_1 до Міністра юстиції України, директора Департаменту державної виконавчої служби, Верховного Суду України, Адміністрації Президента України, усіх Президентів України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України про не конання судових рішень.

УСТАНОВИВ:

1. 23.05.2018 до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшов адміністративний позов від ОСОБА_1 поданий на підставі статті 8 Конституцї України, статтей 264-266 Кодексу адміністративного судочинства України (ціна позову 1000000 євро) до:

«(1) Міністра юстиції України Петренка П.Д., директора Департаменту державної виконавчої служби Воробйова О.В. та усіх хто надавав письмові відповіді ОСОБА_1 на його звернення з 1993 року;

(2) Верховного Суду України та усього складу Верховного Суду України починаючи з 1993 року; усіх суддів Вищого адміністративного суду України та усіх судів України;

(3) увесь склад Адміністрації Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України з 1993 року та усіх Президентів України, починаючи з 1993 року».

2. Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

3. Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на те, що вона не відповідає цим вимогам, а саме статтям 160, 161 КАС України.

4. Відповідно до частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб'єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

5. Всупереч наведеним вимогам, що ставляться до позовної заяви, ОСОБА_1 не зазначає ні найменування суду, ні необхідних даних позичача (прізвище, ім'я та по батькові, місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта (якщо такі відомості відомі позивачу), номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (або про їх відсутність).

6. Окрім того, як зазначено у наведеній вище статті 160 КАС України, однією з обов"язкових вимог позову є зміст позовних вимог і виклад обставин.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Як убачається з тексту позовної заяви, позивач в цілому скаржиться на невиконання судових рішень, прийнятих на його користь, покликається також на статтю 214 КПК України.

Проте не викладає обставин, за яких, на його думку, було порушено його права, свободи чи інтереси, з посиланням на конкретні докази, а те, що зазначено в тексті позову містить надто узагальнену оцінку позивача діяльності відповідачів. При чому, позивач не конкретизує особу відповідача, як учасника спору, а називає відповідачем «усі склади суду», «усі Президенти України». Це унеможливлює визначення спрямованості конкретних позовних вимог до конкретного відповідача, якому кореспондуватиме обов"язок вчинити певні дії.

7. Відповідно до частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. До позовної заяви, що надійшла поштою не додано жодної копії позову та додатків до нього для відповідачів.

8. Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору частиною 8 статті 160 КАС України,.

Позивач зазначає ціну позову 1000000 євро, таким чином позов є майнового характеру. Не надає позивач доказів звільнення його від сплати судового збору.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) визначено, що при поданні до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а при поданні такого позову фізичною особою немайнового характеру необхідно сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI).

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня становить 1762 гривень.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Водночас оскільки позивачем у позовній заяві ціна позову не вказана в гривневому еквіваленті, суд не може зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити за подання до адміністративного суду адміністративного позову.

Судовий збір за подання адміністративного позову до Верховного Суду сплачується з такими реквізитами: розрахунковий рахунок 0007, отримувач коштів: УДКСУ у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, код банку отримувача: 820019, банк отримувача: ГУ ДКСУ у місті Києві, код класифікації доходу бюджету: 22030102. " 101; судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), номер справи (чи номер касаційного провадження), Верховний Суд".

Таким чином, позивачу слід надати суду докази сплати судового збору, або докази звільнення від його сплати.

9. За змістом ч. 4 ст. 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів передбачені ст. 266 КАС України.

Вказані норми визначають вичерпний перелік спорів, вирішення яких відноситься до повноважень Верховного Суду як суду першої інстанції.

Разом з тим, звертаючись з вказаним позовом до суду, позивач не вказує в чому саме полягає порушення його особистих прав, свобод та законних інтересів з боку діючого Президента України та Президентів України, що були з 1993 року, Верховної Ради України та яким чином наведена бездіяльність впливає на права та обов'язки позивача, як безпосереднього суб'єкта правовідносин, а також не наводить належного правового обґрунтування вимог у цій частині.

Відтак, позивачу необхідно зазначити, які саме дії чи бездіяльність у межах повноважень діючого Президента України та Президентів України, що були з 1993 року, Верховної Ради України, визначених Конституцією України, і які, на думку позивача є протиправними, були допущені з боку відповідача у правовідносинах, з приводу яких виник спір, та яким чином такі дії чи бездіяльність вплинули на права, свободи чи інтереси позивача, як суб'єкта вказаних правовідносин.

10. У порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позові не має письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

11. Позовна заява викладена російською мовою.

Згідно з ч. 1 ст. 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст.10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 14 Закону України "Про засади державної мовної політики" судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою. Сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 року у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов'язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України "Про засади державної мовної політики" до кожної мови, визначеної у частині другій цієї статті (зокрема і російської мови), застосовуються заходи, спрямовані на використання регіональних мов або мов меншин, що передбачені у цьому Законі, за умови, якщо кількість осіб - носіїв регіональної мови, що проживають на території, на якій поширена ця мова, становить 10 відсотків і більше чисельності її населення.

За рішенням місцевої ради в окремих випадках, з урахуванням конкретної ситуації, такі заходи можуть застосовуватися до мови, регіональна мовна група якої становить менше 10 відсотків населення відповідної території.

Тобто, обов'язковою умовою для здійснення судочинства в Україні регіональною мовою (мовами) є її поширення як такої на відповідній території України згідно з рішенням місцевої ради.

Водночас, на території м. Києва, Київської області російська мова як регіональна мова відповідним рішенням місцевої ради поширена не була.

З огляду на зазначене, позов повинен бути викладений державною (українською) мовою.

Така позиція Суду з питання мови адміністративного судочинства відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному в постанові від 06.07.2016 (справа № 21-1092а16). У Суду немає підстав для відступлення від цього правового висновку.

12. Окрім того, суд звертає увагу позивача, що стаття 59 Конституції України гарантує кожному право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно.

Отже, у разі виникнення у позивача необхідності надання допомоги в оформленні позовної заяви, з урахуванням виправлення вказаних недоліків, він вправі отримати таку допомогу. Для цього в Україні діють регіональні та місцеві центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Зокрема, Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Київській області знаходиться за адресою: вул. Гайок, 4а, м. Біла Церква, Київська область, 09104, Україна. Єдиний телефонний номер системи безоплатної правової допомоги: 0-800-213103

13. Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених КАС України, її слід залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 248, 266 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Установити особі, що подала позовну заяву, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви з моменту отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом приведення позовної заяви у відповідність до норм ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Роз"яснити ОСОБА_1, що у разі неусунення зазначених недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Кравчук