Справа № 341/1/15-а
Суддя: Гриців М.І.
Дата ухвалення: 2018-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

22 травня 2018 року

Київ

справа №341/1/15-а

адміністративне провадження №К/9901/30532/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого Гриціва М.І.,

суддів: Берназюка Я.О., Коваленко Н.В., -

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1, яка діє через адвоката Гедзика Василя Мироновича, на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року (судді Яворський І.О., Кухтей Р.В., Нос С.П.) в адміністративній справі № 341/1/15-а за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Львівського апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2015 року, постановленої у справі за позовом ОСОБА_3 до Більшівцівської селищної ради Галицького району Івано-Франківської області (далі - Сільрада), треті особи - ОСОБА_1, ОСОБА_4, про визнання протиправним та скасування рішення, -

встановив:

16 березня 2017 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про перегляд постанови Львівського апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами.

На підтвердження вимог заяви посилалась на істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. З погляду скаржниці, такими обставинами є експертний висновок від 26 січня 2017 року № 1.1.-332/17 року, яким встановлено, що на плані відводу земельної ділянки під будівництво індивідуального житлового будинку ОСОБА_5, затвердженого рішенням виконкому Сільради від 25 березня 1961 року № 72 є зміна первісних меж земельної ділянки шляхом підчистки. Покликається також на відсутність у судовому рішенні оцінки суду щодо плану відводу земельної ділянки під будівництво сараю ОСОБА_5, затвердженого рішенням від 29 квітня 1980 року, та поквартального плану кварталу № 11 ОКП «Івано-Франківське ОБТІ» на домоволодіння ОСОБА_5

Заява ОСОБА_1 про перегляд справи за нововиявленими обставинами розглядалась неодноразово.

Зокрема, Львівський апеляційний адміністративний суд ухвалою від 20 березня 2017 року заяву про перегляд постанови Львівського апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами повернув заявнику.

За наслідками розгляду касаційної скарги ОСОБА_1 Вищий адміністративний суд України як суд касаційної інстанції ухвалою від 17 серпня 2017 року це рішення скасував і направив справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Відтак ухвалою від 16 листопада 2017 року Львівський апеляційний адміністративний суд закрив провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд постанови того самого суду від 21 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами.

ОСОБА_1 не погодилася і з цим рішенням суду апеляційної інстанції та подала касаційну скаргу з вимогами про його скасування та направлення справи для продовження розгляду.

Суддя Вищого адміністративного суду України ухвалою від 11 грудня 2017 року відкрив касаційне провадження.

Верховний Суд переглянув судові рішення судів попередніх інстанцій у межах касаційної скарги, з'ясував повноту фактичних обставин, встановлених судами, та правильність застосування норм матеріального та процесуального права і дійшов висновку про таке.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» (далі - Закон № 2147-VІІІ).

За підпунктом 11 пункту 1 Перехідних положень КАС заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами з підстави встановлення Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане, та з підстави встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення, подані та не розглянуті до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами розгляду заяв про перегляд судових рішень за виключними обставинами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з підпунктом 12 цього самого пункту заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У пункті 4 частини другої статті 213 КАС передбачено, що у касаційній скарзі мають бути наведені обґрунтування вимог особи, що подає касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає порушення норм матеріального чи процесуального права.

Суддя Касаційного адміністративного суду у Верховному Суді ухвалою від 05 травня 2018 року здійснив ряд процесуальних дій, пов'язаних з підготовкою справи до касаційного розгляду.

Верховний Суд переглянув судове рішення суду апеляційної інстанції у межах касаційної скарги, з'ясував повноту фактичних обставин, встановлених судами, та правильність застосування норм матеріального та процесуального права і дійшов висновку про таке.

Суд апеляційної інстанції, коли ухвалював оскаржене рішення виходив з таких фактичних передумов та правових підстав.

Зокрема, з того, що 05 жовтня 2017 року на його адресу надійшла заява від третьої особи ОСОБА_4 про закриття провадження у справі у зв'язку зі смертю позивача, її брата. З копії свідоцтва про смерть від 28 вересня 2016 року серії НОМЕР_1, виданого виконавчим комітетом Сільради, видно, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року (актовий запис № 20 від 29 вересня 2016 року).

Із посиланням на пункт 5 частини першої статті 157 КАС в редакції до 15 грудня 2017 року, якими передбачено підставу для закриття провадження у справі у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва, суд робить висновок, що спірні відносини цієї справи стосуються виключно ОСОБА_3, позаяк їх основу становлять вимоги про надання дозволу на складання проекту землеустрою за рішенням органу місцевого самоврядування за його заявою як позивача і стосуються тільки (винятково) його, а звідси - стосуються спірних правовідносин, що не допускають правонаступництва.

Далі суд апеляційної інстанції розмірковує, що норми КАС попередньої редакції, які стосуються провадження за нововиявленими обставинами, не врегульовують порядку закриття провадження у справі про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у випадку смерті позивача за первісним позовом. Аналізує положення статті 203 цього Кодексу про можливість скасування постанови або ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку і залишення позовної заява без розгляду або закриття провадження у справі з підстав, встановлених відповідно статтями 155 та 157 цього Кодексу, в системному зв'язку з положеннями частини першої статті 253 КАС про повноваження суду скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення, і висновує, що у випадку, коли обставина є нововиявленою і такою, що впливає на розгляд справи, суд досліджує судове рішення, заявлене до перегляду за нововиявленими обставинами. В іншому випадку суд відмовляє в задоволенні заяви і не оцінює судового рішення, про перегляд якого подано заяву, і досліджує лише аргументи заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. З цього суд узагальнює, що стаття 203 КАС України може бути застосована лише в частині закриття провадження за нововиявленими обставинами без оцінки первісного судового рішення за умови, що викладені в заяві обставини не є нововиявленими.

Після цього суд зазначив, що слід розуміти під нововиявленими обставинами, і навів аргументи, через які відмовив визнати зазначені в заяві обставини нововиявленими.

Зокрема, вказав, що під нововиявленою обставиною слід розуміти фактичну обставину, що має істотне значення і яка об'єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. За своєю юридичною суттю ці обставини є явищем (подією, дійсністю), що в установленому порядку спростовують факти, які були покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого судового рішення.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

У рамках цієї справи суд апеляційної інстанції встановив, що експертний висновок, на який посилається заявниця, за суттю є новою обставиною, яка виникла після ухвалення судового рішення, що переглядається, а, отже, не існувала на час розгляду справи і прийняття судового рішення по суті спору. Встановлення фальшивості чи підробки документів могла б бути підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у випадку встановлення цих обставин вироком суду, а не висновком експерта.

Підсумовуючи, суд зазначив, що наведена в заяві обставина не є нововиявленою, тому у зв'язку зі смертю позивача за первісним позовом, провадження за цією заявою необхідно закрити.

Такі висновки, трактування норм права та результати розгляду заяви не можна визнати у повній мірі правильними і достатніми для того, щоб не втрутитися в оскаржене судове рішення і залишити його в силі.

Відповідно до частин першої, другої статті 245 КАС у редакції до 15 грудня 2017 року постанова або ухвала суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у разі, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, коли будуть виявлені юридичні факти, які існували на час розгляду справи й постановлення судового рішення, але про них стало відомо пізніше. При цьому це мають бути факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі, які за своєю юридичною суттю є обставинами (явищем, подією, дійсністю), що в установленому порядку спростовують факти, які були покладено в основу судового рішення.

За частинами першою, другою статті 253 цього Кодексу за наслідками провадження за нововиявленими обставинами суд може скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції. Судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими обставинами може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції. З набранням законної сили новим судовим рішенням в адміністративній справі втрачають законну силу судові рішення інших адміністративних судів у цій справі.

Із наведених положень процесуального закону випливає, що у провадженні за нововиявленими обставинами суд з'ясовує насамперед, чи обставини, які учасник провадження вважає новими і виявленими після розгляду справи по суті, за своєю фактичною та юридичною природою є такими насправді і дієвими настільки, щоб втрутитися в судове рішення, що набрало законної сили. Інакше кажучи, предметом цього провадження є саме нововиявлені обставини, їхня правова якість і значимість для прийняття законного і обґрунтованого судового рішення.

Якщо нововиявлені обставини будуть визнані такими, що зумовлюють прийняття рішення про скасування постанови чи ухвали у справі, ухвалених (постановлених) раніше, суд приймає таке рішення. Не без того, що у цьому провадженні, у разі наявності підстав для скасування попереднього судового рішення, може виявитися подія, яка виключатиме ухвалення нового судового рішення по суті спору, приміром, одна з підстав, передбачених статтями 155 чи 157 КАС. У такому випадку суд може прийняти рішення з урахуванням цієї підстави, якщо немає передбачених процесуальним законом перешкод для його ухвалення.

Якщо заявлені до перегляду обставини не підпадають під ознаки (поняття) нововиявлених, то тоді в такому провадженні закон зобов'язує постановити рішення про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. За наслідками цього провадження, якщо зважити на те, що становить предмет його розгляду, не передбачена можливість його закриття, принаймні у зв'язку зі смертю позивача, який не ініціював перегляд справи за правилами цього провадження.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 223 КАС у редакції до 15 грудня 2017 року суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судове рішення суду апеляційної інстанції і направити справу для продовження розгляду.

У цій справі суд апеляційної інстанції не завершив розгляд і не постановив кінцевого рішення за наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, що дає підстави скасувати ухвалене ним рішення про закриття провадження і направити справу для продовження розгляду.

Отож, касаційна скарга ОСОБА_1 є прийнятою і підлягає задоволенню.

Керуючись підпунктами 11, 12 пункту 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», статтями 220, 221, 223, 245, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд, -

постановив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року про закриття провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд постанови Львівського апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами скасувати, а справу направити до того самого суду для продовження розгляду заяви.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий М.І. Гриців

Судді : Я.О. Берназюк

Н.В. Коваленко