Справа № 826/15443/17
Суддя: Пилипенко О.Є.
Дата ухвалення: 2018-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Кузьмишина О.М.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

представників відповідачів: - Гашинського Д.М.,

- Сидори Ю.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Промислові інвестиції» до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Державної архітектурно - будівельної інспекції України про скасування наказу, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2017 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Промислові інвестиції» звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Державної архітектурно - будівельної інспекції України про скасування наказу, зобов'язання вчинити дії, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації» від 30 жовтня 2017 року № 350;

- зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію про початок виконання будівельних робіт від 28 квітня 2014 року № КВ 69 та Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 14 травня 2014 року № КВ 20.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2018 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Разом з тим, відповідачем жодної перевірки проведено не було, а тому наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації» від 30 жовтня 2017 року № 350 протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції правомірним з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, 28 квітня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирний житловий будинок з підземним паркінгом» від 28 квітня 2014 року № КВ 69.

14 травня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації «Реконструкція індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирний житловий будинок з підземним паркінгом» від 14 травня 2014 року № КВ 20.

У вищевказаних деклараціях відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_3.

З матеріалів справи вбачається, що 24 жовтня 2017 року на адресу відповідача-1 надійшов лист ФОП ОСОБА_3 № 073/Г-1704, відповідно до якого ФОП ОСОБА_3 спростовує свою участь у розробці проектної документації та здійсненні авторського нагляду під час виконання будівельних робіт «Реконструкція індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирний житловий будинок з підземним паркінгом».

Згідно листа Генеральної прокуратури України від 23 жовтня 2017 року №17/1/2-28716-16 відповідача-1 повідомлено, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0003030 від 27 жовтня 2016 року за частиною 1 статті 364, частиною 1 статті 212 Кримінального кодексу України. В рамках досудового розслідування Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 20 лютого 2017 року вих. № 10126-6/2002/09 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Київської міської державної адміністрації направлено лист Генеральної прокуратури України щодо проведення позапланової перевірки законності реконструкції індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирному житловому будинку з підземним паркінгом. У зв'язку з викладеним та для використання під час перевірки, відповідачу-1 направлені копії документів, які також додані до матеріалів справи, зокрема: лист Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 березня 2017 року № 7/17-2982, протокол допиту свідка ОСОБА_3 від 23 жовтня 2017 року; протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 15 червня 2017 року; протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 15 червня 2017 року.

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації» від 30 жовтня 2017 року № 350 відповідно до частини 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17 січня 2017 року № 1817-VIII, на підставі листа Фізичної особи-підприємця - ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат архітектора - АА № 000283) від 24 жовтня 2017 року (вх. № 073/Г-1704 від 24 жовтня 2017 року) та листа Генеральної прокуратури України від 23 жовтня 2017 року № 17/1/2-28716-16 (вх. 073/7776 від 26 жовтня 2017 року) скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирний житловий будинок з підземним паркінгом» від 28 квітня 2014 року № КВ 69 та скасовано реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації «Реконструкція індивідуального 8-ми поверхового будинку на АДРЕСА_1 у багатоквартирний житловий будинок з підземним паркінгом» від 14 травня 2014 року № КВ 20. Замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Промислові інвестиції».

На підставі вищевказаного наказу, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України внесено до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів відомості про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстровану Декларацію про початок виконання будівельних робіт від 28 квітня 2014 року № КВ 69 та Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 14 травня 2014 року № КВ 20.

Вважаючи вищевказані дії відповідачів протиправними, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина друга статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з абзацом 6 пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі по тексту - Порядок № 466) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

За правилом абзацу 8 пункту 15 Порядку №466 орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Водночас, відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Пунктом 2 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Вказаним Порядком № 553 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З урахуванням вищевказаних норм законодавства, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельний контролю має бути дотриманий й у випадку, передбаченому частиною другою статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом з тим, як зазначалось вище та не заперечується апелянтом в апеляційній скарзі, жодної перевірки контролюючим органом проведено не було, саме інформація, зазначена в листі ФОП ОСОБА_3 та листі Генеральної прокуратури (із відповідними протоколами допиту свідків) слугувала підставою для прийняття ним оскаржуваного наказу «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації» від 30 жовтня 2017 року № 350 на підставі частини другої статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», адже, як вказано апелянтом, не є обов'язком контролюючого органу проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною.

Проте з такими доводами апелянта погодитись не можна, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 6 ст. 78 КАС України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції вирок, який набрав законної сили у кримінальному провадженні № 0003030 до суду першої інстанції не наданий, не наданий він і до суду апеляційної інстанції.

З урахуванням викладеного, обґрунтованим є висновок, що відповідачем не надано суду будь-яких доказів, які б свідчили про зазначення позивачем в декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірних даних, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, та, що проектна документація розроблена з істотними порушеннями законодавства у сфері містобудівної діяльності, адже жодної перевірки Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо даних, викладених у листах ФОП ОСОБА_3 від 24 жовтня 2017 року № 073/Г-1704 та Генеральної прокуратури України від 23 жовтня 2017 року № 17/1/2-28716-16 проведено не було.

У зв'язку з викладеним, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо протиправності наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації» від 30 жовтня 2017 року № 350.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У зв'язку з чим, колегія суддів вважає недоцільним перегляд рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2018 року - без змін.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 329, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)- залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

О.М.Кузьмишина

Повний текст виготовлено 22 травня 2018 року.