Справа № 821/482/18
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2018-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/482/18
17 год. 00 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю представників

позивача - ОСОБА_1

відповідача - Оперчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення про застосування штрафних санкцій, вимоги про сплату боргу (недоїмки),

встановив:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_3 (надалі - позивач, ФОП ОСОБА_3.) звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України у Херсонській області (надалі - відповідач, ГУ ДФС України у Херсонській області), в якій просить скасувати:

- податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 56 989,08 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 45 591,26 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 11 397,82 грн.

- податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "військовий збір" на суму 4 549,11 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 3 639,29 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 909,82 грн.;

- податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" на суму 77 529,88 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 62 023,90 грн. та штрафними (фінансовими) санкціями 15 505,98 грн.;

- рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області № від 08.09.2017 року про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 18 958,13 грн.

- вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про сплату боргу (недоїмки) від 08.09.2017 року № на суму 59 629,84 грн.

Ухвалою суду від 28.03.2018 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання на 20.04.2018 року. В подальшому, ухвалою суду від 11.04.2018 р. дату судового засідання змінено на 18.04.2018 р.

Протокольною ухвалою суду від 18.04.2018 року оголошено перерву в судовому засіданні до 04.05.2018 року.

Протокольною ухвалою суду від 04.05.2018 року оголошено перерву в судовому засіданні до 16.05.2018 року.

Протокольною ухвалою суду від 16.05.2018 р. змінено назву відповідача з "Головного управління Державної фіскальної служби України в Херсонській області" на "Головне управління Державної фіскальної служби України в Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі", оголошено перерву в судовому засіданні до 21.05.2018 року.

Протокольною ухвалою суду від 21.05.2018 року оголошено перерву в судовому засіданні до 24.05.2018 року.

Вказані вимоги позивач обґрунтовує обставинами, викладеними у позові, відповіді на відзив від 04.05.2018 р. та додатковій відповіді від 21.05.2018 р., а саме тим, що перевірка ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами-постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма Плюс" та КП "Системенерго" та з контрагентами-покупцями за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р. проведена без з'ясування фактичних обставин, а тому її висновки є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на положеннях податкового законодавства України. Зокрема, позивач вказує, що відповідно до пункту 78.2. статті 78 ПК України контролюючим органам забороняється проводити документальні позапланові перевірки, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків. Разом з тим, відповідно до акту планової документальної перевірки від 03.04.2017 р. ГУ ДФС у Херсонській області перевірялись питання щодо взаємовідносин ФОП ОСОБА_3 з контрагентами постачальниками ТОВ "Іноваційна компанія "Плазма-плюс"" та контрагентами покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016 р.", про що свідчить лист ФОП ОСОБА_3 від 03.04.2017 року, адресований начальнику ГУ ДФС у Херсонській області, щодо пояснень з питань придбання ТМЦ у вказаних контрагентів, а тому, на думку позивача, ГУ ДФС у Херсонській області порушено вимоги пункту 78.2. статті 78 ПК України, оскільки під час позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 вказані питання були повторно перевірені контролюючим органом. При цьому, позивач вказує, якщо перевірка проводилась у зв'язку зі службовим розслідуванням посадових осіб ГУ ДФС у Херсонській області на підставі наказу ДФС України, то перевірці підлягає весь період, що перевірявся такою службовою особою, а не вибіркові питання, що підтверджується актом перевірки від від 11.08.2017 р. №120 /21-22-13-06/НОМЕР_6 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" та КП "Системенерго" та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016, та повторно наданими до цієї перевірки позивачем переліком первинних документів. Позивач також вказує, що пунктом 55.1. статті 55 ПК України передбачено, зокрема, що податкове повідомлення - рішення про визначення суми грошового зобов'язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасовано також в інших випадках при встановлені невідповідності таких рішень актам законодавства. Проте, прийняті за результатами планової документальної перевірки (акт № 10/21-22-13-02/НОМЕР_6) податкові повідомлення-рішення від 22.05.2017 р. № , № , № , № та № не були скасовані контролюючим органом, висновки вказаного акту перевірки не були анульовані, а тому позивач вважає, що ГУ ДФС у Херсонській області порушено порядок проведення планових та позапланових перевірок, а прийняті на підставі акта № 120/21-22-13-06/НОМЕР_6 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 оскаржувані рішення є неправомірними. Щодо висновку відповідача про нереальність господарських операцій позивача з контрагентами-постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма Плюс" та КП "Системенерго", які мають ознаки фіктивності, то позивач вважає, що використана при перевірці інформація інших платників податків - контрагентів по ланцюгу постачання не може бути підставою для додаткового збільшення позивачу грошових зобов'язань за певними видами податків та для застосування штрафних санкцій, оскільки виходячи з принципу персональної відповідальності позивач не може нести відповідальність за таких платників податків по ланцюгу постачання, а тому відображення таких операцій в бухгалтерському обліку та у податковій звітності є правомірним. Позивач також вказує, що надання оцінки реальності господарської операції лише на підставі результатів опрацювання зібраної податково ї інформації по спірним контрагентам-постачальникам позивача без дослідження змін майнового стану ФОП ОСОБА_3 та контрагентів - покупців на предмет реального його існування не може бути єдиною підставою для такого висновку, адже товари, які були придбані у зазначених контрагентів реалізовані покупцям, внаслідок чого у позивача збільшено активи, що свідчить про наявність зв'язку між фактом придбання товару та його господарською діяльністю та спростовує суб'єктивний висновок податкового органу про " безтоварність " спірних господарських операцій. При цьому, позивач звертає увагу, що в акті перевірки не наведено доказів того, що наявні вироки суду щодо наявності "конвертаційного центру" за ст.. 205 КК України або пред'явлення підозри щодо посадових осіб ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма Плюс" та КП "Системенерго". Під час здійснення господарських операцій позивача зі спірними контрагентами, останні були включені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, а також мали свідоцтво про реєстрацію платника податку додану вартість, а тому податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту та узгоджується з приписами ст.. 201.10. ПК України. Отже, на думку позивача, якщо фіскальний орган зареєстрував податкову накладну, а в даному конкретному випадку, всі податкові накладні зі спірними контрагентами були зареєстровані Державною фіскальною службою України без будь-яких зауважень, тому позивач, як покупець товару, має право вважати, що податковий орган засвідчив постачання товарів та виникнення події, що дає законне право на отримання податкового кредиту.

17.04.2018 року представником відповідача надано до суду відзив, відповідно до якого відповідач зазначає, що у зв'язку з проведенням службового розслідування стосовно посадової особи ГУ ДФС у Херсонській області, яка здійснювала документальну планову перевірку позивача, ГУ ДФС у Херсонській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" та КП "Системенерго" та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016, за результатами якої складено акт перевірки від 11.08.2017 р. №120/21-22-13-06/НОМЕР_6. В ході проведення вказаної перевірки на підставі наданих позивачем первинних документів, а також актів про неможливість підтвердження взаємовідносин з контрагентами ТОВ " Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" та КП "Системенерго" ( податкова інформація) по ланцюгу взаємопов'язаних господарських операцій з руху товарів встановлено відсутність факту реального вчинення господарської операції протягом листопада та грудня 2015 року по взаємовідносинам ФОП ОСОБА_3 з постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" та КП "Системенерго", тобто господарські операції позивача з його контрагентами-постачальниками спрямовані на документальне оформлення введення в обіг товару за відсутності його законного джерела формування, а тому не спрямовані на реальне настання наслідків, що обумовлені ними. Таким чином, висновки акту перевірки стосовно фактів порушень з боку позивача відповідають нормам чинного законодавства, та є правомірними, а отже оскаржувані податкові повідомлення-рішення, рішення про застосування штрафних санкцій та вимога про сплату боргу (недоїмки) прийняті правомірно та відповідно до норм діючого законодавства, а тому позов не підлягає задоволенню.

Дослідивши подані сторонами документи, заслухавши пояснення представників сторін та свідка, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд вказує про наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, у період з 03.08.2017 р. по 07.08.2017 р. старшим державним ревізором-інспектором відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС У Херсонській області Бабич І.Л. на підставі наказу ДФС України від 26.06.2017 р. № 446, підпункту 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78, п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями), пп.2 ч. І ст.13 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-УІ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", відповідно до наказу Головного управління ДФС у Херсонській області від 05.07.2017 р. № 552 та наказу Головного управління ДФС у Херсонській області від 20.07.2017 р. № 601 у зв'язку з проведенням службового розслідування стосовно посадової особи ГУ ДФС у Херсонській області, яка здійснювала документальну планову перевірку фізичної особи - підприємця ОСОБА_3, РНОКПП НОМЕР_6 (наказ Головного управління ДФС у Херсонській області від 28.02.2017 р. №142) проведена позапланова невиїзна документальна перевірка фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_6) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" () та КП "Системенерго" () та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р, за результатами якої складено акт перевірки від 11.08.2017 р. № 120/21-22-13-06/НОМЕР_6 ( далі - Акт перевірки ).

Згідно висновків вказаного акту перевірки ФОП ОСОБА_3 були встановлені порушення:

1) пп. 14.1.27 п. 14.1 ст. 14, пп.16.1.2. п.16.1 ст.16, п.44.1 ст.44, п. 177.2, п.177.4, п.177.10 ст.177 та пп.1.2, 1.3, 1.4 п. 16 1 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, пп. 168.2.1 п.168.2 ст.168 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755- УІ (із змінами та доповненнями) за перевіряємий період з 01.01.14 р. по 31.12.16 р. через заниження суми загального чистого оподатковуваного доходу, отриманого від провадження підприємницької діяльності платника податків (віднесення до складу витрат сум, не підтверджених відповідними первинними документами) платником в податковій декларації про майновий стан і доходи за 2015 р. занижено податок на доходи фізичних осіб у сумі 45 591,26 грн., військовий збір у сумі 3 639,29 грн.;

2) п. 2 ч. І ст.7, ч.2 ст.9 розділу III Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08 липня 2010 року №2464-VI (із змінами та доповненнями) що спричинило заниження суми єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.14 по 31.12.16 на 59 629,84 грн., в т.ч.: за 2015 рік занижено суму єдиного внеску на 59 629,84 грн.;

3) п.п.14.1.181 п. 14.1 ст.14, п.198.3, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-УІ (із змінами та доповненнями) через включення до складу податкового кредиту, сум, не підтверджених відповідними документами та заниження податкових зобовязань з ПДВ, занижено суму ПДВ, що підлягає нарахуванню та сплаті до бюджету за перевіряємий період з 01.01.14 р. по 31.12.16 р. на суму 62 023,9 грн., в т.ч. за листопад 2015 року - 41 716,67 грн;, за грудень 2015 року - 20 307,23 грн.

Як вбачається з описової частини акту перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6, то на підставі первинних документів, наданих ФОП ОСОБА_3, а також актів про неможливість підтвердження взаємовідносин з контрагентами ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", а саме податкова інформація від 05.08.16 № 87/21-22-14-06 щодо ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень- квітень 2016 року; податкова інформація від 15.09.16 № 109/21-22-14-06/39557886 щодо ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень-червень 2016 року, податкової інформації від 14.07.2016 р. № 82/21-22-14-06/22733890 щодо КП "Системенерго" за звітний період декларування ПДВ листопад, грудень 2015 року, січень - квітень 2016 року встановлено, що ФОП ОСОБА_3 протягом листопада та грудня 2015 року здійснював взаємовідносини з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" (код 39557886) та КП "Системенерго" (код 22733890), які неможливо підтвердити та які мають ознаки ризикових, враховуючи наступні обставини -

- документи, які підтверджують транспортування ТМЦ (товаро-транспортні накладні, довіреності), які супроводжували зазначені господарські операції від КП "Системенерго" та від ТОВ "Інноваційна Компанія "Плазма-Плюс" до ФОП ОСОБА_3 відсутні. Видаткові накладні та рахунки-фактури містять посилання на договори № 01/12 від 01.12.15 та №15/12 від 14.12.15, які ФОП ОСОБА_3 фактично до перевірки не надано та перевіркою не встановлені.

- відповідно до наданих для перевірки первинних документів придбання товару у ТОВ "Інноваційна Компанія "Плазма-Плюс" оформлено видатковими накладними та рахунками-фактурами;

- за даними ЄРПН встановлено документальне оформлення господарських операцій КП "Системенерго" по придбанню товару за відсутності факту їх реального здійснення, оскільки відсутнє реальне джерело походження, транспортування, зберігання ідентифікованих товарів за листопад - грудень 2015 року та січень - квітень 2016 року, а саме - не встановлено придбання КП "Системенегро" товарів (робіт, послуг) реалізація яких в подальшому відображена на контрагентів-покупців.

- з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" та КП "Системенерго" взагалі відсутні договори на поставку товару та інші документи, які підтверджують їх фактичне переміщення, відсутні матеріальні ресурси і виробничі потужності, необхідні для здійснення закупівлі та збереження товару.

Вкаазані обставини були покладні в основу висновку відповідача про неможливість підтвердити у листопаді- грудні 2015 році взаємовідносини ФОП ОСОБА_3.з контрагентами постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" () та КП "Системенерго" () на загальну суму 372 143,38 грн, в т.ч. обсяг поставки - 310 119,48 грн., ПДВ - 62023,9грн., оскільки відсутні докази фактичного отримання продукції від контрагента, неможливо встановити зв'язок даних витрат з веденням господарської діяльності, в т.ч.: за листопад 2015 року на загальну суму 250 300грн, в т.ч. обсяг - 208583,33грн., ПДВ -41 716,67 грн.; за грудень 2015 року на загальну суму 121843,38грн, в т.ч. обсяг - 101536,15грн., ПДВ - 20307,23грн.

На підставі вказаних висновків відповідачем було прийняті наступні рішення, зокрема:

- податкове повідомлення - рішення від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 56 989,08 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 45 591,26 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 11 397,82 грн.;

- податкове повідомлення - рішення від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "військовий збір" на суму 4 549,11 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 3 639,29 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 909,82 грн.;

- податкове повідомлення - рішення від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" на суму 77 529,88 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 62 023,90 грн. та штрафними (фінансовими) санкціями 15 505,98 грн.;

- рішення № від 08.09.2017 року про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 18 958,13 грн.

- вимога про сплату боргу (недоїмки) від 08.09.2017 року № єдиного внеску в розмірі 59 629,84 грн.

Не погодившись з вказаними рішеннями, позивач оскаржив їх до ДФС України, яка своїм рішенням від 14.12.2017 р. № 16740/0/99-99-11-02-02-25 скаргу ФОП ОСОБА_3 щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.09.2017 року № з єдиного внеску в розмірі 59 629,84 грн. та рішення № від 08.09.2017 року про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 18 958,13 грн. - залишила без задоволення скаргу, а листом від 28.12.2017 р. № 17437/0/99-99-11-02-01-14 скаргу ФОП ОСОБА_3 в частині оскарження податкових повідомлень-рішень від 08.09.2017 р. - залишила без розгляду.

Надаючи правову оцінку обставинам вказаної справи суд зауважує таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У частині другій статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обов'язок суду встановити дійсні обставини справи при розгляді адміністративного позову безвідносно до позиції сторін випливає з офіційного з'ясування обставин справи, як принципу адміністративного судочинства, закріпленого нормами ст. 11 КАС України.

Як встановлено судом, одним із доводів позивача щодо скасування оскаржуваних рішень податкового органу є неправомірність проведення позапланової невиїзної документальної перевірки ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" () та КП "Системенерго" () та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р, оскільки вважає її такою, що проведена повторно без законних на то підстав.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість вказаної позиції позивача на відповідність вимогам ч. 2 ст.2 КАС України, суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою проведення спірної перевірки є проведення службового розслідування стосовно посадової особи ГУ ДФС у Херсонській області, яка здійснювала документальну планову перевірку ФОП ОСОБА_3 відповідно до наказу Головного управління ДФС у Херсонській області від 28.02.2017 р. № 142, посилаючись на підпункт 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78, п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями).

Відповідно до п.п. 75.1.2. п. 75.1. ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Пунктом 78.4 ст. 78 цього Кодексу визначено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Так, підпункт 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 ПК України визначає, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов'язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з'ясування під час перевірки питань, що повинні бути з'ясовані під час перевірки для винесення об'єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Наказ про проведення документальної позапланової перевірки в цьому випадку приймається контролюючим органом вищого рівня лише у тому разі, коли стосовно посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня, які проводили документальну перевірку зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або їм повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

З наявних у справі документів щодо призначення спірної перевірки, судом встановлено наступне.

28.02.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області за № 142 відповідно до плану графіку проведення документальних перевірок суб'єктів господарювання на І квартал 2017 року наказано заступнику начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Херсонській області ОСОБА_8 провести документальну планову виїзну перевірку з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства ФОП ОСОБА_3 за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 року.

У період з 14 березня 2017 р. по 27 березня 2017 року вказана перевірка була проведена, за результатами якої складено акт від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02.

26.04.2017 року начальником управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Херсонській області на ім'я начальника ГУ ДФС у Херсонській області було складено доповідну записку, в якій зазначено, що в порушення вимог Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами (затверджено наказом Мінфіну від 14.03.2013 № 395, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2013 р. за № 607/23139) заступником начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Херсонській області ОСОБА_8. не враховано податкові інформації, які мають негативний характер, стосовно контрагентів ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" () та КП "Системенерго" (), з якими ФОП ОСОБА_3 мав відносини на загальну суму 372,18 грн., у т.ч. ПДВ 62,03 тис. грн. При цьому, висловлена пропозиція розпочати дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_8., та ініціювати перед ДФС України щодо проведення документальної позапланової перевірки відповідно до пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 ПК України у зв'язку з неповним з'ясуванням під час перевірки питань, що повинні бути з'ясовані під час її перевірки.

28.04.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області № 342 призначено проведення службового розслідування стосовно заступника начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Херсонській області ОСОБА_8. з 03.05.2017 р. відповідно до Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 р. № 950 та створено дисциплінарну комісію.

Відповідно до протоколу наради з членами дисциплінарної комісії по проведенню службового розслідування від 11.05.2017 р. ухвалено направити до ДФС України лист щодо прийняття рішення про проведення документальної позапланової перевірки ФОП ОСОБА_3 відповідно до вимог п. 78.1.12. ст. 78 ПК України.

16.05.2017 р. ГУ ДФС у Херсонській області листом за № 2338/8/21-22-13-02-06 звернулось до ДФС України з проханням розглянути питання про проведення документальної позапланової перевірки ФОП ОСОБА_3 відповідно до п.78.1.12 ст.78 Податкового кодексу України.

26.06.2017 р. ДФС України наказом за № 446 " Про проведення перевірки" у зв'язку з проведенням службового розслідування стосовно посадової особи ГУ ДФС у Херсонській області, яка здійснювала документальну планову перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 відповідно до наказу ГУ ДФС у Херсонській області від 28.02.2017 № 142, на підставі п.п. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України наказано начальнику ГУ ДФС у Херсонській області забезпечити організацію та проведення працівниками ГУ ДФС у Херсонській області документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 з питань правильності висновків акта документальної планової перевірки від 03.04.2017 №10/21-22-13-02/НОМЕР_6 щодо дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2016 без залучення посадової особи, що проводила документальну планову перевірку такого платника податків, про що видати відповідний наказ із урахуванням вимог п. 81.1 ст. 81 глави 8 розділу II Кодексу; про результати проведеної перевірки поінформувати Департамент податків і зборів з фізичних осіб ДФС у термін до 21.07.2017 р.

26.06.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області № 526 " Про зупинення службового розслідування" у зв'язку із необхідністю організації та проведення документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 та на виконання наказу ДФС України від 26.06.2017 № 446 " Про проведення перевірки", неухильного дотримання вимог Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 наказано призупити проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУ ДФС у Херсонській області від 28.04.2017 р. №342 "Про проведення службового розслідування".

05.07.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області № 552 " Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3." у зв'язку з проведенням службового розслідування стосовно посадової особи ГУ ДФС, яка здійснювала документальну планову перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, (наказ Головного управління ДФС у Херсонській області від 28.02.2017 р.№142) на підставі наказу ДФС України від 26.06.2017 №446 та підпункту 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78, п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями), наказано старшому державному ревізору-інспектору відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС У Херсонській області Бабич І.Л. провести з 12.0.2017 р. документальну позапланову виїзну перевірку ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" ()та КП "Системенерго" () та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016 р. терміном 3 дні.

На виконання вказаного наказу ГУ ДФС у Херсонській області та з метою вручення направлення № 470 від 06.07.2017 р. на проведення документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3, посадовими особами було здійснено 12.07.17 р., 13.07.17 р., та 14.07.17 р. виїзди за адресою реєстрації (проживання) ФОП ОСОБА_3: АДРЕСА_1, під час яких двері квартири відчинила дружина платника ОСОБА_7, яка повідомила, що ОСОБА_3 знаходиться на лікарняному та перебуває неврологічному відділенні лікарні, у зв'язку з чим посадовоми особами відповідача були складені акти про неможливість вручення направлення на проведення документальної позапланової виїзної перевірки № 455/21-22-13-06/НОМЕР_6 від 12.07.2017 р, № 456/21-22-13- 06/НОМЕР_6 від 13.07.2017 р. та № 463/21 -22-13-06/НОМЕР_6 від 14.07.2017 р., оскільки платника податків ОСОБА_3 за податковою адресою не встановлено, а також складено акт 14.04.17 р. № 464/21-22-13-06/НОМЕР_6 "Про неможливість проведення документальної позапланової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_3.".

20.07.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області № 601 " Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3." у зв'язку з проведенням службового розслідування та на підставі підпункту 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78, п. 81.1 ст. 81 Податкового кодексу України, наказано старшому державному ревізору-інспектору відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС У Херсонській області Бабич І.Л. провести з 12.0.2017 р. документальну позапланову виїзну перевірку ФОП ОСОБА_3 з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" ()та КП "Системенерго" () та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016 р. терміном 3 дні.

20.07.2017 р. листом за № 3536/8/21-22-13-05 ГУ ДФС у Херсонській області повідомило ДФС України про вищевказані обставини, які стали підставою для прийняття ГУ ДФС у Херсонській області наказу від 20.07.2017 р. № 601 про проведення позапланової документальної невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 з підстав, передбаченої підпунктом 78.11.12 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України.

21.08.2017 р. наказом ГУ ДФС у Херсонській області за № 702 " Про поновлення службового розслідування" у зв'язку із проведенням документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3та оформлення її результатів, керуючись вимогами ч. 3 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 (із змінами, далі - Постанова №950), наказано поновити проведення службового розслідування, призначеного наказом Головного управління ДФС у Херсонській області від 28.04.2017 №342 "Про проведення службового розслідування", стосовно головного державного ревізора-інспектора відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб Головного управління ДФС у Херсонській області ОСОБА_8.

21.08.2017 року ГУ ДФС у Херсонській області складено акт " Про результати службового розслідування" за № 105/13-06, зі змісту якого вбачається, що заступником начальника відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС У Херсонській області ОСОБА_8. допущено порушення вимог Порядку оформлення результатів документальних перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків - фізичними особами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.03.2013 № 395, допущені в ході проведення перевірки ФОП ОСОБА_3 порушення, у тому числі по не відпрацюванню сумнівних операцій по ПДВ призвело до заниження зобов'язань (основний платіж, без врахування штрафних (фінансових) санкцій), у т.ч.: по ПДФО на суму 45,6 тис. грн.; військового збору у розмірі 3,7 тис. грн.; ЄСВ на 59,6 тис.грн.;

Дослідивши вище перелічені документи, суд вважає, що наказ ГУ ДФС у Херсонській області № 601 " Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3." не відповідає вимогам підпункту 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 ПК України, з огляду на нижче вказане.

Наказ ГУ ДФС у Херсонській області від 20.07.17 р. № 601, яким призначено проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача, видано відповідачем на виконання наказу ДФС України від 26.06.2017 р. за № 446 " Про проведення перевірки", який був виданий у зв'язку з проведенням службового розслідування стосовно посадової особи контролюючого органу нижчого рівня, яка проводила документальну планову перевірку позивача у березні 2017 року.

Проте, суд вважає, що відповідно до пункту 55.2. ст. 55 ПК України контролюючими органами вищого рівня є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, - для контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів та митниць.

Як зазначалось вище, норми пп. 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 ПК України регулюють питання призначення позапланової перевірки саме контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня у разі виявлення невідповідності висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з'ясування під час перевірки питань, що повинні бути з'ясовані під час перевірки для винесення об'єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що планова перевірка ФОП ОСОБА_3, яка проводилась у період з 14 березня 2017 р. по 27 березня 2017 року ( акт від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02) та спірна позапланова невиїзна перевірка, яка проводилась у період з 03.08.2017 р. по 07.08.2017 р. (акт від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/0) були здійснені посадовими особами ГУ ДФС у Херсонській області, тобто тим самим податковий органом та посадовими особами того ж самого відділу, а саме, посадовоми особами відділу контрольно-перевірочної роботи фізичних осіб управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС У Херсонській області, в якому ОСОБА_8. займав посаду заступника цього відділу.

Крім того, суд зауважує, що за змістом наказу ДФС України від 26.06.2017 р. за № 446 " Про проведення перевірки", в порядку контролю за діями посадових осіб ГУ ДФС у Херсонській області наказано начальнику ГУ ДФС у Херсонській області забезпечити проведення документальної позапланової виїзної перевірки з визначенням питань, а саме, "правильність висновків акта документальної планової перевірки від 03.04.2017 №10/21-22-13- 02/НОМЕР_6 щодо дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2016" .

Проте, за змістом наказу ГУ ДФС у Херсонській області від 20.07.2017 р. № 601 " Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3." вбачається, що вид документальної перевірки з " позапланової виїзної " змінено на " позапланову невиїзну", а предметом перевірки є " питання дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з контрагентами - постачальниками ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма - Плюс" ()та КП "Системенерго" () та контрагентами - покупцями за період з 01.01.2014 по 31.12.2016 р.", що не відповідає вищевказаному наказу контролюючого органу вищого рівня.

При цьому, у матеріалах справи відсутні будь-який інший наказ контролюючого органу вищого рівня.

Крім того, судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування відносно заступника начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб Головного управління ДФС у Херсонській області ОСОБА_8., який здійснював документальну планову виїзну перевірку ФОП ОСОБА_3 є неврахування під час проведення перевірки та оформлення її результатів податкових інформацій, які мають негативний характер, стосовно контрагентів (ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" (код 39557886) та КП "Системенерго" (код 22733890), з якими ФОП ОСОБА_3 мав взаємовідносини на загальну суму 372,18 тис. грн., в т.ч. ПДВ 62,03 тис.грн.

При цьому, суд зауважує, що зі змісту описової частини акту документальної планової перевірки від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02 ( стор. 32-34) вбачається при перевірці питань ризикових операцій по ПДВ встановлено, що за результатами опрацювання зібраної податкової інформації від 15.09.16 р. № 109/21 -22-14-06/39557886 щодо ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" () за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень-червень 2016 року встановлено можливість ризикової операції щодо формування податкового кредиту ФОП ОСОБА_3, а саме господарської операції з придбання у ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" у листопаді 2015 року труби металевої ф 1020 мм 42 пог.м. на загальну суму 250 300,00 грн., у т.ч. 41716,67 грн. Крім того, за результатами опрацювання зібраної податкової інформації від 14.07.2016 р. № 82/21-22-14-06/22733890 щодо КП "Системенерго" за звітний період декларування ПДВ листопад, грудень 2015 року, січень - квітень 2016 року встановлено можливість ризикової операції щодо формування податкового кредиту ФОП ОСОБА_3, а саме господарської операції з придбання у КП "Системенерго" у грудні 2015 року олії соняшникової нерафінової І ґатунку та опори залізобетонної СВ-9,5-3,6 на загальну суму 121843,38 грн., у т.ч. ПДВ 20307,23 грн.

З описової частини акту позапланової невиїзної перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6 ( п. 1.15, 1.16, акту) вбачається, що при перевірці питань підтвердження взаємовідносин з контрагентами ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго" використана податкова інформація від 05.08.16 № 87/21-22-14-06 щодо ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень- квітень 2016 року; податкова інформація від 15.09.16 № 109/21-22-14-06/39557886 щодо ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс" за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень-червень 2016 року, податкова інформація від 14.07.16 № 82/21-22-14-06/22733890 щодо КП "Системенерго" (код 22733890) за звітні періоди декларування ПДВ листопад-грудень 2015 року, січень- квітень 2016 р.

Отже, суд відмічає, що описові частини обох актів перевірок фактично охоплюють той самий період, а саме з 01.01.2014 року по 31.12.2016 року щодо перевірки господарських відносин ФОП ОСОБА_3 з тими самими контрагентами (ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго" ) за тими самими господарськими операціями на підставі одного і того ж переліку первинних документів, наданих ФОП ОСОБА_3 до вказаних перевірок, що підтверджується листом ФОП ОСОБА_3 від 03.04.2017 р., адресованим начальнику ГУ ДФС у Херсонській області, щодо надання пояснень стосовно придбання ТМЦ у ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго", а також описом документів, наданих для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 від 03.08.2017 р.

Окрім того, порівнюючи висновки акту планової перевірки від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02 та акту позапланової невиїзної перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6 щодо взаємовідносин позивача з контрагентами ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго", суд вказує, що оба акта перевірки змістовно та текстуально збігаються.

Суд також вказує на те, що виходячи з приписів пункту 78.1.12 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка проводиться на підставі наказу керівника органу державної податкової служби та за наявності підстав для її проведення, тобто, наказ про проведення документальної позапланової перевірки приймається після встановлення наявності підстав для проведення такої перевірки, а не навпаки.

Натомість, наказом ГУ ДФС у Херсонській області № 342 від 28.04.2017 року призначено службову перевірку з 03.05.2017 року, при цьому у період з 26.06.2017 р. по 21.08.2017 року проведення службової перевірки було зупинено.

Отже, на дату прийняття наказу ГУ ДФС у Херсонській області № 601 від 20.07.2017 р. про проведення спірної перевірки, службове розслідування не проводилось.

При цьому, суд звертає увагу, що приписи Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 ( в редакції від 29.05.2015 р.), не містять підстав та не передбачають такої процедури, як зупинення та поновлення провадження службового розслідування.

Таким чином, судом встановлено, що на момент прийняття ГУ ДФС у Херсонській області наказу від 20.07.2017 р. № 601 службове розслідування стосовно заступника начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб Головного управління ДФС у Херсонській області ОСОБА_8. не проводилось.

При цьому, суд зауважує, що факт початку службового розслідування відносно працівника органу державної податкової служби не є достатньою підставою для проведення документальної позапланової виїзної перевірки платника податків, оскільки вимоги щодо проведення такої перевірки, які містяться в підпункті 78.1.12 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України, мають більш широкий аспект, що в даному випадку податковим органом не враховано, а тому суд не може погодися, що наказ від 20.07.2017 р. № 601 є законним. Наявність лише права на здійснення перевірок не означає можливість їх здійснення органами ДФС у будь-яких випадках та у будь-який спосіб та у будь який час.

Вказаними нормами ПК України, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема документальних позапланових невиїзних, тому суд приходить до висновку, що невиконання вимог ПК України щодо правомірності прийняття рішення про призначення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права була висловлена колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постановах від 27 січня 2015 року (справа № 21-425а14) та від 16.02.2016 року (826/12651/14).

Додатково суд вказує, що питання щодо правомірності призначення та/або проведення невиїзної документальної перевірки має вирішуватись судом незалежно від того, чи відбулася така перевірка на час розгляду справи, оскільки норми податкового законодавства, які регулюють порядок та підстави проведення документальних невиїзних перевірок, не передбачають процедури допуску посадових осіб контролюючого органу до перевірки.

Вказана позиція суду узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, висловленим у постанові від 27 лютого 2018 року ( справа № 820/19845/14, адміністративне провадження №К/9901/8919/18).

При вирішенні даних спірних питань, судом також враховано приписи п. 55.1. ст. 55 ПК України, відповідно до яких, податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов'язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня, зокрема, в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Натомість, наявними у справі документами, встановлено, що за результатами проведення у період з 14 березня 2017 р. по 27 березня 2017 року заступником начальника відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Херсонській області ОСОБА_8. документальної планової виїзної перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства ФОП ОСОБА_3 за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р., складено акт від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02 та на підставі його висновків ГУ ДФС у Херсонській області прийнято податкові повідомлення-рішення від 22.05.2017 р. № , № , № , № , № , які позивачем виконані.

Проте, керівництвом ГУ ДФС у Херсонській області було встановлено не дотримання його посадовою особою порядку проведення перевірки позивача з підстав неповного з'ясування під час перевірки питань щодо взаємовідносин позивача з контрагентами ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго", яке за своїм змістом є фактично додатково зібраною податковою інформацію щодо вказаних контрагентів позивача після проведення планової перевірки позивача, однак ГУ ДФС у Херсонській області вказані податкові повідомлення - ршення не були скасовані, а висновку вказаного акту не анульовані.

При цьому, суд зауважує, що здійснюючи господарську діяльність, позивач має право, а держава гарантує забезпечення легкості з'ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності (принцип правової визначеності).

Сутність принципу правової визначеності Європейський суд визначив як забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються, цей принцип не дозволяє державі посилатись на відсутність певного правового акта, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.

Як зазначив Європейський суд у справі Yvone van Duyn v. Home Office, принцип правової визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатись на зобов'язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов'язання містяться в законодавчому акті, якій загалом не має автоматичної прямої дії.

Така дія названого принципу пов'язана із іншим принципом відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатись на власне порушення зобов'язань для запобігання відповідальності.

На державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява N 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер'їлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Таким чином, суд приходить до висновку, що приймаючи наказ від 20.07.2017 р. № 601, ГУ ДФС у Херсонській області не дотримано вимог Податкового кодексу України, у т.ч. п.п. 78.1.12 п.78.1. статті 78 цього Кодексу щодо підстав для проведення позапланової перевірки позивача.

Шодо скасування податкових повідомлень - рішень ГУ ДФС у Херсонській області від 08.09.2017 року № , № , № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування", за платежем "військовий збір", з нарахованими штрафними (фінансовими) санкціями, за платежем "податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" з нарахованими штрафними (фінансовими) санкціями, рішення № про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску та вимоги про сплату боргу (недоїмки) № єдиного внеску, то суд вказує про наступне.

Як зазначалось вище, єдиною підставою для визначення позивачу грошових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб, військового збору, податку на додану вартість із застосуванням штрафних (фінансових) санкцій слугував висновок контролюючого органу, викладений в акті перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6, та вмотивований порушенням ФОП ОСОБА_3 вимог пп. 14.1.27, пп.14.1.181, п. 14.1 ст. 14, пп.16.1.2. п.16.1 ст.16, п.44.1 ст.44, пп.168.2.1 п.168.2 ст.168, п. 177.2, п.177.4, п.177.10 ст.177, п.198.3, п.198.6 ст.198 та пп.1.2, 1.3, 1.4 п. 16 1 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755- УІ, п. 2 ч. І ст.7, ч.2 ст.9 розділу III Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08 липня 2010 року №2464-VI внаслідок віднесення до складу витрат сум, не підтверджених відповідними первинними документами, що спричинило заниження суми загального чистого оподатковуваного доходу, отриманого від провадження підприємницької діяльності платника податків в податковій декларації про майновий стан і доходи за 2015 р., суми єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за 2015 р., а також включення до складу податкового кредиту, сум, не підтверджених відповідними документами, що спричинило заниження податкових зобов'язань з ПДВ за листопад - грудень 2015 р.

Як зазначалось вище, вказані висновки податкового органу ґрунтується на встановлені обставин, які свідчать про безтоварність поставок по операціях з придбання позивачем у звітних періодах листопад - грудень 2015 року товарів ( труба- металева ф 1020 мм в кількості 42 пог.м, олія соняшникова нерафінована 1 гатунку, опора залізобетонна СВ-9,5-3,6 в кількості 16 шт. у контрагентів-постачальників ТОВ "Інноваційна компанія "Плазма-Плюс", КП "Системенерго", що підтверджуються зібраною під час здійснення заходів податкового контролю податковою інформацію, а саме, актів про неможливість підтвердження взаємовідносин з вказаними контрагентами.

Суд не може погодитися з вказаною позицією податкового органу, виходячи із наступного.

Порядок оподаткування доходів, отриманих фізичною особою-підприємцем від провадження господарської діяльності, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, визначено статею 177 ПК України.

За приписами п.177.2 ст.177 ПК України об'єктом оподаткування є чистий оподатковуваний дохід, тобто різниця між загальним оподатковуваним доходом (виручка у грошовій та негрошовій формі) і документально підтвердженими витратами, пов'язаними з господарською діяльністю такої фізичної особи-підприємця.

Пунктом 177.10 статті 177 ПК України визначено, що фізичні особи-підприємці зобов'язані вести Книгу обліку доходів і витрат та мати підтверджуючі документи щодо походження товару.

Так, підтверджувальними документами щодо походження товару можуть бути будь-які документи, які встановлюють (закріплюють) право власності на товар та/або особливості його обігу (угоди, договори, товарні квитанції, товарні чеки, акти прийому-передачі, товарно-транспортні накладні, свідоцтва про право власності, гарантійні талони та ін.), з яких повною мірою випливає зміст здійсненої угоди або господарської операції.

В межах даних господарських операцій підтверджуючими документами щодо походження товару, є податкові накладні, видаткові накладні, банківські виписки про перерахування грошових коштів, тобто всі первинні документи, що були надані для перевірки та описані в акті перевірки від 11.08.2017 №120 /21-22-13-06/НОМЕР_6.

Суд зазначає, що у вказаному акті перевірки не викладено будь-яких зауважень до первинних документів, що підтверджують здійснення господарських операцій. Не міститься посилання щодо порушення з боку позивача норм чинного законодавства України під час складання первинних документів. Дані обставини були підтверджені представником відповідача під час судового розгляду.

Правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні визначає Закон України від 16 липня 1999 року № 996-ХIV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (далі - Закон № 996-ХIV).

Відповідно до статті 1 цього Закону первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення; господарська операція - це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов'язань, власному капіталі підприємства.

Аналіз цієї норми дає підстави вважати, що первинний документ згідно з цим визначенням містить дві обов'язкові ознаки: він має містити відомості про господарську операцію і підтверджувати її реальне (фактичне) здійснення, а визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

За змістом частин першої та другої статті 9 Закону № 996-ХIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Тобто для бухгалтерського обліку мають значення лише ті документи, які підтверджують фактичне здійснення господарських операцій.

Слід зазначити, що договір не є первинним обліковим документом для цілей бухгалтерського обліку. Відповідно до частини першої статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Отже, договір свідчить лише про намір виконання дій (операцій) в майбутньому, а не про їх фактичне виконання. Отже, господарська операція пов'язана не з фактом підписання договору, а з фактом руху активів платника податків та руху його капіталу.

Крім того, суд вказує, що приписи ст. 177 ПК України, Закон України " Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Положення (стандартів) бухгалтерського обліку, інших нормативно-правовими актами передбачають, що обсяг загального оподатковуваного доходу встановлюється на підставі документально підтверджених витрат.

При цьому, суд зауважує, що у розділі ІІ описової частини акту перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6 зазначено, що згідно пояснень ФОП ОСОБА_3 кредиторська заборгованість КП "Системенерго" в сумі 81 000,00 грн. до складу валових витрат не включалась, що підтверджується даними книги обліку доходів та витрат. Крім того, у пункті 1.17.5 цього акту зазначено, що витрати на доставку ТМЦ до складу валових витрат платником податків не включались. Крім того, на стор. 34 описової частини акту планової перевірки ФОП ОСОБА_3 від 03.04.2017 р. № 10/21-22-13-02 також зазначено, що до складу валових витрат вищевказані взаєморозрахунки не включались (роз'яснювальна інформація ДФС щодо розмірів податкового навантаженні звітності).

З огляду на викладене, суд вказує на суперечливість висновків відповідача щодо включення ФОП ОСОБА_3 до складу витрат вартість товару, придбаного у спірних контрагентів.

Згідно з п.185.1. ст.185, п.187.1. ст.187, п.188.1. ст.188 ПК України, об'єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку, окрім іншого, з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Відповідно до п.198.2., 198.3., 198.6. ст.198 ПК України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: або дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг, або дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною. Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за встановленою ставкою, протягом такого звітного періоду, окрім іншого, у зв'язку з придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку. Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог ст.201 Кодексу).

З аналізу наведених законодавчих приписів вбачається, що необхідною умовою для віднесення сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість до податкового кредиту та витрат, що враховуються при обчисленні об'єкта оподаткування податком на прибуток, є факт придбання товарів (послуг) з метою їх використання в господарській діяльності, який має бути фактично здійсненим і підтвердженим належним чином складеними первинними документами, що відображають реальність господарської операції, яка є підставою для формування податкового обліку платника податків.

Водночас, наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів.

Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції. Це однаковою мірою стосується як суми витрат, так і суми податкового кредиту.

При цьому, вищенаведені норми податкового законодавства не ставлять у залежність правову оцінку податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками товарів (робіт, послуг), якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв'язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності, та фактично придбав товари (послуги) у цих постачальників. Одне лише порушення постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування валових витрат чи податкового кредиту, якщо в судовому процесі не встановлено факту обізнаності чи-то сприяння покупцем постачальнику в ухиленні від оподаткування (факту участі у незаконній податковій мінімізації). За відсутності встановлення такого факту платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків у вигляді позбавлення права на податковий кредит та/або на валові витрати за неправомірну діяльність його контрагентів.

Відповідно до ч.1 ст.207 Господарського кодексу України господарське зобов'язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб'єктності), може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

При кваліфікації правочину за ст.228 ЦК України має враховуватися вина, яка виражається у намірі порушити публічний порядок сторонами правочину або однією зі сторін. При цьому доказом вини може бути вирок суду, постановлений у кримінальній справі.

Разом з тим, акт документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 не містить вироку суду по кримінальній справі, що набрав законної сили, щодо посадових осіб спірних контрагентів позивача.

Відповідно до чстини 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, обставини щодо реальності господарських операцій з придбання позивачем товару у вказаних контрагентів суд встановлює відповідно до обставин, викладених податковим органом в акті перевірки від 11.08.2017 р. № 120 /21-22-13-06/НОМЕР_6 ( розділ ІІ), а саме, на відповідно до переліку первинних документів, наданих ФОП ОСОБА_3 до перевірки ( договір купівлі-продажу, видаткові, податкові накладні, довіреності, ТТН, подорожні листи, рахунок-фактури, платіжні доручення, книга обліку доходів та витрат). При цьому, податковим органом підтверджено факт наявність у позивача податкових накладних, виписаних на користь підприємця його контрагентами, належне оформлення яких не заперечується; здійсненими позивачем розрахунками за придбаний товар шляхом перерахування безготівкових коштів на рахунки контрагентів, що підтверджено банківськими виписками; в подальшому придбаний товар відвантажений позивачем іншим контрагентам (покупцям), а саме ПАТ " ПМК № 132", ТОВ " Бериславський - Хлібзавод", про що свідчать відповідні договори купівлі- продажу, видаткові накладні, банківські виписки про здійснення оплати за поставлений позивачем товар, транспортування реалізованого товару здійснено за рахунок контрагентів - покупців позивача в межах договірних взаємовідносин, що підтверджено ТТН, подорожніми листами.

Щодо доводу відповідача про ненадання ФОП ОСОБА_3 до перевірки доказів транспортування ТМЦ від спірних контрагентів, то вказане спростовується наступним.

Чинне податкове законодавство не ставить умовою для включення до складу витрат та податкового кредиту суми коштів, сплачених за товар, по якому у покупця відсутні транспортні документи, оскільки транспортною документацією підтверджується операція з надання послуг з перевезення вантажів, а не факт придбання товару.

Отже, за наявності документів, що підтверджують фактичне отримання товару і його використання у власній господарській діяльності, відсутність товарно-транспортної накладної не може бути єдиною підставою для невизнання витрат з придбання товарно- матеріальних цінностей для визначення об'єкта оподаткування податком на прибуток.

Аналогічну позицію займає Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, яка висловлена у постанові від 06.02.2018 р. по справі № 816/166/15-а (ЄДРСРУ № 72029159), відповідно до якої, "оскільки транспортною документацією підтверджується операція з надання послуг з перевезення вантажів, а не факт придбання товару, то за наявності документів, що підтверджують фактичне отримання товару і його використання у власній господарській діяльності, неподання такого документа, як товарно-транспортна накладна, не може свідчити про відсутність реальних господарських операцій, витрати на які позивачем віднесено до складу валових витрат, а відтак, і не може бути єдиною підставою для позбавлення платника податку права на отримання податкового кредиту з податку на додану вартість.".

Суд не приймає до уваги посилання відповідача на податкову інформацію, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагента позивача, даних державних реєстрів щодо права вланості на майно та майнові права, оскільки така інформація не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів спірних контрагента позивача та на результатах їх документальних перевірок,, а тому не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.

Подання платником до контролюючого органу усіх належним чином оформлених первинних документів, передбачених податковим законодавством, з ціллю отримання податкової вигоди є підставою для її отримання.

Формування платником показників звітності на підставі документів, що відображають операції (об'єкт оподаткування), є правомірним, якщо податковий орган не доведе неправдивість, неналежність, недостовірність або суперечливість відомостей, що містяться у таких документах.

Проте, доказів фізичної відсутності товарів внаслідок їх придбання позивачем у спірних контрагентів -постачальників у натурі, використання позивачем цих товарів не за призначенням, несумісності придбаних товарів з напрямом господарської діяльності відповідачем не надано.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що господарські операції позивача з його контрагентами, мали реальний характер, призвели до зміни майнового стану учасників господарських відносин, що підтверджується наявними в матеріалах справи документам.

Отже висновки податкового органу щодо відсутності реальності здійснення господарських операцій та як наслідок заниження податкових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб та податку на додану вартість не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи, а тому податкові повідомлення - рішення від 08.09.2017 року № , № підлягають скасуванню.

Щодо військового збору, то відповідно п.п.1.1-1.6 п.16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу, серед яких фізична особа-резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Об'єктом оподаткування збором є доходи резидента, визначені у п.163.1 ст.163 ПК України, серед яких: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; 163.1.2. доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання).

Щодо єдиного внеску, то у відповідності до положень ч.ч.1-4 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов'язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов'язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

У разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов'язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

У ч.ч.2, 3 ст.9 Закону № 2464-VI встановлено, що обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Наведені норми свідчать, що і військовий збір, і єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування є похідними від податку на доходи фізичних осіб.

Враховуючи, що вході розгляду даної справи не встановлено заниження позивачем суми загального чистого оподатковуваного доходу, отриманого від провадження підприємницької діяльності платника податків в податковій декларації про майновий стан і доходи за 2015 р., тому податкові повідомлення-рішення від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "військовий збір" на суму 4 549,11 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 3 639,29 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 909,82 грн., рішення № від 08.09.2017 року про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 18 958,13 грн., вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.09.2017 року № на суму 59 629,84 грн. також підлягають скасуванню.

Щодо доводу відповідача про збільшення за результатами перерахунку штрафної санкції по узгодженим донарахуванням єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування згідно акту №10/21-22-13-02/НОМЕР_6 від 03.04.2017 з ЄСВ на 1069,18 грн., то з огляду на висновок суду про порушення відповідачем порядку призначення позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_3 на підставі п.п. 78.1.12 . 78.1 ст. 78 ПК України, та недоведеність податковим органу свого висновку про нереальність господарських операцій позивача з його контрагентами-постачальниками, суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаного перерахунку штрафної санкції.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не надав суду достатніх доказів на підтвердження правомірності своїх рішень, а тому позовні вимоги підлягає задоволенню.

Щодо вирішення питання судових витрат, то відповідно до ч. 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до положень частини першої статті 139 КАС при задоволені позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв'язку з задоволенням позову ФОП ОСОБА_3 який не є суб'єктом владних повноважень, сплачений ним судовий збір у сумі 2 176,56 гривень підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 139, 241-246 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_1, рнокпп НОМЕР_6) до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (місце знаходження 73026, м. Херсон, пр. Ушакова, буд. 75, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, рішення про застосування штрафних санкцій, вимоги про сплату боргу (недоїмки) - задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування" на суму 56 989,08 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 45 591,26 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 11 397,82 грн.

Скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "військовий збір" на суму 4 549,11 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 3 639,29 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 909,82 грн.;

Скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 08.09.2017 року № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем "податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" на суму 77 529,88 грн., в тому числі за податковим зобов'язанням 62 023,90 грн. та штрафними (фінансовими) санкціями 15 505,98 грн.;

Скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області № від 08.09.2017 року про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску на суму 18 958,13 грн.

Скасувати вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про сплату боргу (недоїмки) від 08.09.2017 року № на суму 59 629,84 грн.

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (місце знаходження 73026, м. Херсон, пр. Ушакова, буд. 75, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (місце проживання АДРЕСА_1, рнокпп НОМЕР_6) сплачений судовий збір у розмірі 2 176 (дві тисячі сто сімдесят шість) грн. 56 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 28 травня 2018 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 8.3.3.