Справа № П/811/1367/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2018-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 травня 2018 року м. Кропивницький Справа № П/811/1367/17

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Хилько Л.І. розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про відвід судді в адміністративній справі за позовом за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" (позивач) до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (відповідач) про скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить суд скасувати податкову вимогу від 31.03.2017 року № 243-11.

У судовому засіданні 22.05.2018 року представником позивача було заявлено усне клопотання про надання часу для подання заяви про відвід судді у звязку з незгодою з оголошеною судом вступною та резолютивною частиною судового рішення (а.с.181). При цьому, представником позивача також було повідомлено про відсутність наміру оскаржувати назване судове рішення. Клопотання про відкладення розгляду справи судом було задоволено та наступне судове засідання призначено на 25.05.2018 року (а.с.180).

Позивачем 24.05.2018 року подана заява (вх.№9441) про відвід судді (а.с.188-190). Вказана заява мотивована тим, що суддя Хилько Л.І під час розгляду справи № П/811/1367/17 відмовилась взяти до уваги факти, викладені у запереченні при розгляді заяви про виклик свідка. Позивач вважає, що суд, не задовольнивши заяву позивача про виклик свідка, обмежив права позивача на подання доказів та вважає, що суддя повністю підтримує дії відповідача.

Представником відповідача 25.05.2018 року до суду подано письмове клопотання (вх.№9532) про проведення судового засідання без участі представника відповідача (а.с.191).

У судове засідання 25.05.2018 року представники сторін не зявилися, що відображено у протоколі судового засідання (а.с.192).

Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч.1,3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи відбувається в судовому засіданні; учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно з ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України подальший розгляд справи судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження, що відображено у відповідному протоколі судового засідання від 10.04.2018 року (а.с.192).

При вирішенні заяви про відвід, суддя виходить з наступного.

У статті 36 КАС України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до п.4 ч.1 статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді.

Підставою для подання заяви про відвід судді стала відмова у задоволенні клопотання позивача про виклик свідка. Проте, підставою відмови у виклику свідка стало те, що представником позивача у поданій заяві не було вказано обставини, щодо яких свідок може дати показання. (а.с.183).

Ч. 2 ст. 92 КАС України визначає, що у заяві про виклик свідка зазначаються його ім'я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Виходячи із вищевикладених правових норм у системному їх звязку та встановлених обставин у справі, суд вважає заяву представника позивача про відвід судді необґрунтованою, між тим незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Разом з тим, суд бере до уваги, що згідно частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод „кожен має право на справедливий розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків.

Відтак, важливим є питання довіри, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві (рішення Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 р. у справі Білуга проти України, від 28.10.1998 р. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Розглядаючи питання безсторонності судді з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі „Лавентс проти Латвії зазначив, що по-перше, йдеться про суб'єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб'єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об'єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву.

Відповідно до приписів частини 4 статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною 1 статті 31 встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

За таких умов суд дійшов висновку, що з метою недопущення виникнення у сторін сумнівів щодо безстороннього, обєктивного та неупередженого розгляду даної справи, заяву позивача слід передати для вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. на розгляд іншого судді цього ж суду та на виконання вимог частини 4 статті 40 КАС України зупинити провадження у справі.

Керуючись ст.ст.31, 36, 37, 40, 41, 243, 248, 256 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. в адміністративній справі №П/811/1367/17 передати на розгляд іншого судді цього ж суду та зупинити провадження у справі.

Адміністративну справу №П/811/1367/17 передати до відділу документального забезпечення Кіровоградського окружного адміністративного суду для визначення судді з метою вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. відповідно до вимог статті 31 КАС України.

Копію ухвали невідкладно скерувати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_1