Справа № 310/3435/18
Суддя: Дністрян О. М.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 310/3435/18
У Х В А Л А

Іменем України

21 травня 2018 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Дністрян О.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Бердянського відділу міліції (поліції) про відшкодування шкоди, витребування майна, стягнення не отриманої заробітної плати та прибутку, -

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1, посилаючись на ст.ст. 41 та 56 Конституції України, ч. 5 ст. 186 КК України та ст. 183-2 КАС України, звернувся до суду з позовом до Бердянського відділу міліції (поліції) про відшкодування шкоди, в якому просив суд зобовязати державу Україну в особі Бердянського відділу міліції (поліції) повернути майно, яке міліція пограбувала та продала, та вартість цього майна, сплатити суму матеріального збитку у розмірі 11172252 грн. та моральної шкоди у розмірі 11172252 грн., повернути санаторій «Дельфін», будинок по вул. Яковлева, 2, в м.Бердянську Запорізької обл., технічну та бухгалтерську документацію Громадської організації «Приазовський фонд інваліди Чорнобиля», сплатити не отриману заробітну плату за період з 1997 до 2017 р.р. включно у сумі 888720 грн. та сплатити суму доходу (прибутку) від вкладу в статутний фонд 10% річних за період з 1997 до 2017 р.р. включно у сумі 5156424 грн.. Свої вимоги мотивує тим, що в 1994 році проти нього було порушено кримінальну справу за ч.2 ст.148-2 КК України та накладено арешт на майно Громадської організації «Приазовський фонд інваліди Чорнобиля», а 14.11.1996р. Верховним судом України залишено без змін обвинувальний вирок Запорізького обласного суду від 23.08.1996р.. Також позивач посилається на відповідь в.о. начальника СВ Бердянського МВ ГУМВС України в Запорізькій області № 32/4-16078 від 18.06.2012р., де зазначено, що кримінальна справа № 7679610 відносно нього 26.10.2000р. закрита за п.2 ст. 6 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних та юридичних осіб із субєктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Статтею 1176 ЦК України врегульовано питання відшкодування шкоди, яка на думку позивача завдана йому незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Положеннями частин першої, другої, сьомої цієї статті передбачено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт,

відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Так, на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках, зокрема, постановлення виправдувального вироку суду, закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування,прокуратури і суду» громадянинові відшкодовуються (повертаються):

1) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій;

2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в доход держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт;

3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином;

4) суми, сплачені громадянином у зв'язку з поданням йому юридичної допомоги;

5) моральна шкода.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування,прокуратури і суду» розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунктах 1, 3, 4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають

відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції. У разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Тобто відповідно до положень Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування,прокуратури і суду», залежно від того, який орган проводив слідчі дії або суд, який виносив постанову (ухвалу), в місячний термін з дня звернення громадянина витребує всі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, і виносить відповідну постанову.

Виходячи з системного аналізу вищенаведених норм громадянин повинен звернутися саме до того органу, внаслідок дій якого була спричинена шкода, а у разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду.

Заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат (ст.14 Закону).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За таких підстав, суд приходить до висновку, що на підставі пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України, необхідно відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі, оскільки позов не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 170, 171 КАС України, суддя -

У х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Бердянського відділу міліції (поліції) про відшкодування шкоди, витребування майна, стягнення не отриманої заробітної плати та прибутку.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження надіслати позивачу, разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Розяснити позивачу, що відповідно до ч. 5 ст. 170 КАС України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Розяснити позивачу, що даний спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її постановлення апеляційної скарги. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має

право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали суду.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду ОСОБА_2