Справа № 817/1033/18
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2018-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 травня 2018 року м. Рівне №817/1033/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Єрмошкіної Л.І.; позивача - ОСОБА_1; відповідача - не прибув; представника відповідача - не прибув; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича про визнання бездіяльності та дій протиправними.

В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі іменується - позивач) до начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненадання інформації та визнати протиправними дії щодо вимагання оплати за надання інформації на адвокатський запит позивача №3-03/18-аз від 29.03.2018.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач звернувся до начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології з адвокатським запитом про надання інформації про погодні умови по місцю і часу дорожньо-транспортної пригоди - в період з 08:00 по 09:00 часу 21 березня 2018 року, необхідної для подання до суду в якості доказу у справі, де позивач являвся представником громадянки, яка притягувалася до адміністративної відповідальності. Проте, відповідачем повідомлено, що запитувана позивачем інформація є гідрометеорологічною продукцією, надання якої передбачає сплату коштів у розмірі 263 грн. 00 коп. відповідно до пункту 7 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1102. Позивач вказує, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо надання інформації, оскільки запитувана інформація не була надана в порядку та строки встановлені Законом України «Про доступ до публічної інформації» та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Окрім того, позивач вказує на протиправне вимагання сплати коштів за надання інформації, оскільки позивач не перебуває у будь-яких договірних відносинах з відповідачем та не перебуває на обслуговуванні.

Ухвалою суду від 16.04.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи в порядку строщеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання, призначене на 17.05.2018, прибув позивач, підтримав заявлені позовні вимоги та просив суд задовольнити їх у повному обсязі.

До суду також прибули відповідач та представник Рівненського обласного центру з гідрометеорології, заперечили проти позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, та просили суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

У відзиві на позовну заяву, відповідач зазначає, що за результатами розгляду адвокатського запиту, позивачу надана відповідь про необхідність сплати коштів за отримання запитуваної інформації, оскільки остання є гідрометеорологічною продукцією. Відповідно до статті 1 Закону України «Про гідрометеорологічну діяльність», обслуговування заінтересованих юридичних та фізичних осіб в обсягах і формах, що їм необхідно, здійснюється організаціями гідрометеорологічної служби України на платній основі. Перелік платних послуг визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1102, зокрема, на платній основі надається інформація - «Узагальнена інформація про гідрометеорологічні та інші параметри навколишнього природного середовища у вигляді бюлетенів, оглядів, карт, довідок тощо в обсягах і формах, визначених споживачами». Запитувана позивачем інформація (продукція) являється узагальненою інформацією, на виготовлення якої затрачалися кошти, а відтак її надання є платним. Також, відповідач вказує, що у своїй діяльності в частині доступу до публічної інформації керується Законом України «Про доступ до публічної інформації», Указом Президента України від 05.05.2011 №547 «Питання забезпечення органами виконавчої влади доступу до публічної інформації», Постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 №835 «Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних», Наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 15.03.2018 №171 про затвердження Примірного переліку видів публічної інформації, розпорядником якої є Державна служба України з надзвичайних ситуацій. Запитувана позивачем інформація не відноситься до інформації, що міститься у Переліку, а відтак відповідач не мав законних підстав для її надання безкоштовно.

У судове засідання, призначене на 24.05.2018, прибув позивач та наполіг на задоволенні позовних вимог.

Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не прибув, проте подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебуванням начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Б.П. у відпустці.

Усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, клопотання про відкладення розгляду справи залишено без задоволення через необґрунтованість причин неможливості явки у судове засідання представників відповідача: жодних доказів перебування директора у відпустці не надано до клопотання про відкладення розгляду справи; причини неявки у судове засідання другого представника Рівненського обласного центру з гідрометеорології взагалі не наведені.

Відтак, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача, оскільки підстав для відкладення розгляду справи, визначені статтями 205, 223 КАС України, не існувало.

На підставі статей 243, 250 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 24.05.2018.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з'ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з'ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича з адвокатським запитом від 29.03.2018 №3-03/18-аз про надання довідки про погодні умови з врахуванням чинників, що впливають на дорожню обстановку по місцю і часу дорожньо-транспортної пригоди в період з 08:00 та 09:00 год. 21 березня 2018 року на 321 км автомагістралі М-06 Київ-Чоп (виїзд з с. Городище Рівненського району на вказану автомагістраль) (а.с. 10).

У запиті вказано про те, що відповідно до договору про надання правової допомоги від 01.03.2018 позивач здійснює представництво інтересів громадянки ОСОБА_3, яка відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 21.03.2018 притягується до адміністративної відповідальності за частиною 4 статті 122 КУпАП за створення аварійної обстановки на 321 км автомагістралі М-06 Київ-Чоп 31.03.2018; судовий розгляд справи щодо даного протоколу призначено на 06.03.2018; запитувана інформація необхідна для подання до суду в якості відомостей про факти, що можуть бути використані як докази.

За результатами розгляду адвокатського запиту, відповідачем надано відповідь від 02.04.2018 №33-03/153 про те, що запитувані параметри погоди виміряні та зафіксовані спеціалістами метеостанції за допомогою метеорологічних приладів та вимірювальних засобів - отже, мова йде про гідрометеорологічну продукцію, на отримання якої гідрометеорологічною службою України затрачалися кошти, які згідно пункту 7 Постанови Кабінету Міністрів України №1102 від 26.10.2011 мають бути оплачені (відшкодовані) заявником; вартість цієї послуги в Рівненському ЦГМ складає 263 грн. 00 грн. (а.с. 11).

До цієї відповіді надано, як додаток, Рахунок №30 на суму у розмірі 263 грн. 00 коп. (а.с. 12).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб'єктом владних повноважень в основу оскаржуваних дій та бездіяльності, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає наступне.

За приписами статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05.07.2012 (далі іменується - Закон України №5076-VI), адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз'яснень положень законодавства.

Надання адвокату інформації та копій документів, отриманих під час здійснення кримінального провадження, здійснюється в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законом.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» №2939-VI від 13.01.2011 (далі іменується - Закон України №2939-VI), запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.

Письмовий запит подається в довільній формі.

Запит на інформацію має містити:

1) ім'я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв'язку, якщо такий є;

2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо;

3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

З метою спрощення процедури оформлення письмових запитів на інформацію особа може подавати запит шляхом заповнення відповідних форм запитів на інформацію, які можна отримати в розпорядника інформації та на офіційному веб-сайті відповідного розпорядника. Зазначені форми мають містити стислу інструкцію щодо процедури подання запиту на інформацію, її отримання тощо.

У разі якщо з поважних причин (інвалідність, обмежені фізичні можливості тощо) особа не може подати письмовий запит, його має оформити відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації, обов'язково зазначивши в запиті своє ім'я, контактний телефон, та надати копію запиту особі, яка його подала.

З аналізу наведених норм вбачається, що адвокатський запит та запит про надання публічної інформації є різними видати запитів, оскільки: вимоги до запитів регулюються різними законами; правова суть запитів є відмінною, хоча і може стосуватися інформації, яка за своєю природою матиме статус публічної; запит про надання публічної інформації може бути заявлений будь-якою особою щодо будь-якої публічної інформації та до будь-якого розпорядника інформації, натомість адвокатський запит формується виключно адвокатом з метою отримання інформації для надання правової допомоги клієнту.

Судом встановлено, що позивач звертався до відповідача саме з адвокатським запитом.

За приписами статті 1 Закону України «Про гідрометеорологічну діяльність» №443-XIV від 18.02.1999 (далі іменується - Закон України №443-XIV), гідрометеорологічна діяльність - діяльність національної гідрометеорологічної служби, інших юридичних осіб незалежно від форм власності та фізичних осіб, спрямована на здійснення спостережень за гідрометеорологічними умовами, геофізичними процесами в атмосфері, аналізу й узагальнення отриманих даних, активних впливів на гідрометеорологічні процеси, забезпечення гідрометеорологічною інформацією, прогнозами і попередженнями про небезпечні та стихійні гідрометеорологічні явища органів державної влади, органів місцевого самоврядування, населення, а також гідрометеорологічне обслуговування заінтересованих юридичних та фізичних осіб.

Відповідно до пункту 2.3 Положення про Рівненський обласний центр з гідрометеорології (затверджено наказом Державної служби з надзвичайних ситуацій 19.03.2018 №183), одним із основних завдань ЦГМ є забезпечення органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, суб'єктів галузей економіки, населення, інших споживачів інформацією загального користування про гідрометеорологічні умови та забруднення навколишнього природного середовища, прогнозами та попередженнями про небезпечні та стихійні гідрометеорологічні явища, а також здійснення гідрометеорологічного обслуговування (а.с. 24).

Відповідно до статті 3 Закону України №443-XIV, основними принципами державної політики у сфері гідрометеорологічної діяльності є, зокрема, безплатність гідрометеорологічного забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування і населення інформацією загального користування та платність гідрометеорологічного обслуговування, надання гідрометеорологічних послуг юридичним і фізичним особам.

Вказана норма визначає, що:

гідрометеорологічне забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування і населення інформацією загального користування - здійснюється безоплатно;

гідрометеорологічне обслуговування, надання гідрометеорологічних послуг юридичним і фізичним особам - здійснюється платно.

Відповідно до статті 1 Закону України №443-XIV, гідрометеорологічна інформація загального користування - сукупність даних про фактичні та очікувані гідрометеорологічні умови і стан навколишнього природного середовища, отриманих внаслідок стандартних спостережень і оброблених за встановленими методиками, призначених для гідрометеорологічного забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування і населення.

Статтею 1 Закону України №443-XIV також визначено, що гідрометеорологічне обслуговування - надання користувачам за плату на договірних засадах гідрометеорологічної та іншої інформації.

Закон України №443-XIV містить Розділ V «ГІДРОМЕТЕОРОЛОГІЧНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ТА ОБСЛУГОВУВАННЯ», який в свою чергу містить дві статті «Стаття 16. Гідрометеорологічне забезпечення» та «Стаття 17. Гідрометеорологічне обслуговування та надання інших послуг».

Так, відповідно до статті 16 Закону України №443-XIV, види гідрометеорологічного забезпечення та порядок його здійснення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері гідрометеорологічної діяльності. Забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування і населення гідрометеорологічною інформацією загального користування здійснюється безплатно.

Відповідно ж до статті 17 Закону України №443-XIV, гідрометеорологічне обслуговування та надання інших послуг у сфері гідрометеорологічної діяльності здійснюється підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери управління центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері гідрометеорологічної діяльності, за плату в обсягах і формах, що визначається на договірних засадах.

Перелік гідрометеорологічної інформації та інших послуг, що надаються за плату, встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері гідрометеорологічної діяльності.

Тобто здійснення ЦГМ гідрометеорологічного обслуговування та надання інших послуг у сфері гідрометеорологічної діяльності відбувається на платній основі в обсягах і формах, що визначається саме на договірних засадах.

При чому, стаття «Стаття 16. Гідрометеорологічне забезпечення» стосується визначення поняття, наведеного у статті 1 Закону України №443-XIV: гідрометеорологічне забезпечення - діяльність органів національної гідрометеорологічної служби, спрямована на обов'язкове і систематичне доведення гідрометеорологічної інформації загального користування, а також термінової гідрометеорологічної інформації до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та населення.

Стаття 17 «Стаття 17. Гідрометеорологічне обслуговування та надання інших послуг» стосується визначення поняття, наведеного у статті 1 Закону України №443-XIV: гідрометеорологічне обслуговування - надання користувачам за плату на договірних засадах гідрометеорологічної та іншої інформації.

Позивачем формувався адвокатський запит про надання інформації: довідки про погодні умови з врахуванням чинників, що впливають на дорожню обстановку по місцю і часу дорожньо-транспортної пригоди в період з 08:00 та 09:00 год. 21 березня 2018 року на 321 км автомагістралі М-06 Київ-Чоп (виїзд з с. Городище Рівненського району на вказану автомагістраль).

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що запитувані позивачем дані являються узагальненою інформацією (продукцією) про гідрометеорологічні параметри, що визначено пунктом 7 частини 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1102 (далі іменується - Постанова №1102), а відтак позивач мав би сплатити за надання таких послуг відповідну плату.

При чому, у відповіді від 02.04.2018 на адвокатський запит відповідач вказав, що запитувані параметри погоди є гідрометеорологічною продукцією, на отримання якої мають бути оплачені (відшкодовані) кошти.

З даного приводу суд зазначає, що таке визначення поняття як «гідрометеорологічна продукція» взагалі відсутнє у нормативних актах, що регулюють спірні відносини.

Пунктом 2 Постанови №1102 установлено, що послуги, передбачені пунктом 2 додатка 3 до цієї постанови, надаються юридичним і фізичним особам на договірних засадах.

Судом встановлено, що будь-яких договорів на гідрометеорологічне обслуговування між позивачем та відповідачем не укладалося.

Також, суд зазначає, що запитувана позивачем інформація являлася за своєю суттю гідрометеорологічною інформацією загального користування, за яку не здійснюється оплата.

Так, позивачем надано суду скріншоти (роздруківки) з офіційного сайту Рівненського обласного центру з гідрометеорології із вказанням інформації, яка фактично запитувалася у відповідача в якості єдиного документа, що був необхідний для подання позивачем, як адвокатом, до суду в якості доказу. Тобто, така інформація була загальнодоступною та її надання жодним чином не мало ознак гідрометеорологічного обслуговування.

Відповідно до абзацу першого частини 2 статті 24 Закону України №5076-VI, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов'язані не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Тобто, адресат, якому направлено адвокатський запит зобов'язаний в імперативному порядку надати адвокату інформацію та відповідні документи. Єдиним винятком з такого правила являється інформація з обмеженим доступом.

Відповідно до частини 1 статті 20 Закону України «Про інформацію» №2657-XII від 02.10.1992 (далі іменується - Закон України №2657-XII), за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом.

Будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом (частина 2 статті 20 Закону України №2657-XII).

За правилами частини 1 статті 21 Закону України №2657-XII, інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб'єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Відносини, пов'язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом (частина 2 статті 21 Закону України №2657-XII).

Порядок віднесення інформації до таємної або службової, а також порядок доступу до неї регулюються законами (частина 3 статті 21 Закону України №2657-XII).

За приписами частини 3 статті 24 Закону України №5076-VI, відмова в наданні інформації на адвокатський запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом.

Стаття 24 Закону України №5076-VI містить опис лише одного випадку, коли адвокат зобов'язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк документів - якщо задоволення адвокатського запиту передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як десять сторінок (абзац 2 частини 2 статті 24 Закону України №5076-VI).

При чому, розмір таких витрат не може перевищувати граничні норми витрат на копіювання та друк, встановлені Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Запитувана позивачем в адвокатському запиті інформація не являється інформацією з обмеженим доступом: конфіденційною, таємною чи службовою. Відтак, відповідач був зобов'язаний надати позивачу запитувану інформацію та документи у п'ятиденний строк. Проте, такого обов'язку відповідач не виконав, що кваліфікується судом як протиправна бездіяльність.

Суд також зазначає, що у даному випадку норми Закону України №2939-VI не підлягають застосуванню щодо процедури звернення до розпорядника інформації із запитом, оскільки позивач звертався до відповідача з адвокатським запитом та щодо процедури оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника інформації (стаття 23 Закону України №2939-VI). Проте, норми даного закону підлягають застосуванню в частині визначення поняття «публічна інформація» та обов'язку її надання розпорядником інформації.

Відповідно до статті 1 Закону України №2939-VI, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України №2939-VI, обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог:

1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя;

2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам;

3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Суд зазначає, що право на доступ до інформації, якою володіють органи публічної влади, є основоположним правом людини. Це право є необхідним елементом демократичної форми правління, яка ґрунтується серед іншого на вимогах прозорості, гласності та підзвітності в діяльності владних органів і службових осіб.

Інформація, якою володіють органи влади, повинна бути максимально відкритою і доступною. Доступність є правилом, а будь-яке обмеження доступу - винятком.

Орган державної влади не має виключного права (повноваження) розпоряджатися наявною в нього інформацією на власний розсуд без жодних обмежень - він може збирати та використовувати інформацію лише відповідно та в спосіб, визначені законом, у межах своїх повноважень. Органи влади не можуть за визначенням мати будь-яке природне право на збереження таємниці інформації, яка знаходиться під їхнім фізичним контролем - вони можуть і зобов'язані не робити тоді, коли цього вимагає суспільний інтерес.

Запитувана позивачем інформація являється загальною гідрометеорологічною інформацією, за яку не справляється плата. Така інформація є публічною та повинна бути надана заявнику безумовно.

Специфіку становить також питання щодо звернення до розпорядника інформації із запитом саме адвоката. Запитувана інформація має своє цільове призначення - використання як доказу у відповідній справі щодо представництва інтересів особи, з якою укладено договір про надання правової допомоги.

Жодних виключень щодо надання інформації на адвокатський запит Закон України №5076-VI не містить, окрім надання інформації з обмеженим доступом: конфіденційної, таємної та службової.

Таким чином, суд дійшов висновку про протиправну бездіяльність відповідача щодо надання позивачу інформації на адвокатський запит в обсязі та у строки, встановлені законом, та протиправність дій відповідача щодо оформлення рахунку №30 про оплату послуг у розмірі 263 грн. 00 коп.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірність своїх дій в порядку статті 77 КАС України, а відтак заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місце проживання: 33013, місто рівне, АДРЕСА_1; РНОКПП НОМЕР_1) до начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича (місцезнаходження: 33028, місто Рівне, вулиця Гоголя, будинок №4; ) про визнання бездіяльності та дій протиправними - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича щодо надання інформації на адвокатський запит ОСОБА_1 від 29 березня 2018 року №3-03/18-аз.

Визнати протиправними дії начальника Рівненського обласного центру з гідрометеорології Масовця Богдана Петровича щодо оформлення рахунку №30 про оплату послуг у розмірі 263 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 29 травня 2018 року.

Суддя Недашківська К.М.