Справа № 473/1566/18
Суддя: Вуїв О. В.
Дата ухвалення: 2018-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 473/1566/18
РІШЕННЯ

іменем України

"25" травня 2018 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючого - судді Вуїва О.В., при секретарі Заблоцькій М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вознесенську адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування,

ВСТАНОВИВ:

14 травня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з таким позовом в якому (з врахуванням подальших уточнень) вказував, що 29 січня 2018 року головний інспектор Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. склала відносно нього протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач в порушення абз. 3 п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, №553 не виконав вимоги припису Управління від 30 жовтня 2017 року №199 щодо необхідності оформлення та надання в термін до 29 грудня 2017 року документів, що надають йому право на виконання будівельних робіт на об'єкті «Житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1

На підставі протоколу 09 лютого 2018 року було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Позивач вважав, що в його діяннях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, оскільки він зробив усе для виконання вимог припису, проте не зміг виконати вимоги в зв'язку з наявністю перешкод, що від нього не залежали (ненаданням іншим співвласником житлового будинку, з яким у ОСОБА_1 виникли конфлікті відносини, необхідних для виконання припису документів). Також вказував, що розгляд адміністративної справи відбувався однобічно, не об'єктивно, не безсторонньо, з грубими процесуальними порушеннями, а саме без повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, що позбавило його можливості знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, давати пояснення, подавати докази, користуватися правничою допомогою, без врахування обставин порушення та особи порушника.

В зв'язку з цим ОСОБА_1 просив про визнання незаконною оскаржуваної постанови та її скасування.

18 травня 2018 року представник Управління ДАБІ у Миколаївській області Єпіфанова Н.І. подала відзив (заперечення) на позовну заяву, вважаючи оскаржувану постанову такою, що винесена підставно (за невиконання вимог припису про усунення порушень у сфері містобудування, який не оскаржений та є чинним), у повній відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, а тому не вбачала підстав для її скасування.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 не з'явилися, проте останній надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, уточнені позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив.

Суд з врахуванням вимог ч. 9 ст. 205, ч. 3 ст. 268, ч. 1 ст. 286 КАС України вважав можливим провести розгляд справи без участі учасників судового процесу в письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1. Рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 13 липня 2009 року проведено поділ вищевказаного житлового будинку: за позивачем було визнано право власності на частину будинку, що складає 33/100 його часток, за ОСОБА_5 - частину будинку, що складає 67/100 часток. Також на позивача був покладений обовязок за власний кошт провести переобладнання в житловому будинку, а саме: в житловій кімнаті № 2 встановити перегородку, згідно плану експертизи, в сінях а-1'' з віконного пройому обладнати вхідний дверний пройом, між сіньми а-1'' та житловою кімнатою № 2 обладнати дверний пройом.

В порядку виконання судового рішення позивач розпочав будівельні роботи без повідомлення про початок виконання будівельних робіт та оформлення будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Своїм приписом від 30 жовтня 2017 року №199 Управління ДАБІ зобов'язало ОСОБА_1 усунути вказані порушення шляхом оформлення та надання необхідних документів в термін до 29 грудня 2017 року.

29 січня 2018 року головний інспектор Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Заграєнко Н.В. склала відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно протоколу позивач в порушення абз. 3 п. 14 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року, №553 не виконав вимоги припису Управління від 30 жовтня 2017 року №199 щодо необхідності оформлення та надання в термін до 29 грудня 2017 року документів, що надають йому право на виконання будівельних робіт на об'єкті «Житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1

На підставі протоколу 09 лютого 2018 року було винесено постанову, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Аналізуючи вимоги та заперечення сторін, суд виходить з наступного.

1) В частині відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення:

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зміст (склад) адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП становлять наступні елементи:

- об'єкт правопорушення - суспільні відносини у сфері містобудування;

- об'єктивна сторона правопорушення - діяння (бездіяльність) у вигляді невиконання законних вимог (припису) посадової особи державного архітектурно-будівельного контролю;

- суб'єкт правопорушення - особа, яка не виконала законі вимоги (припис) посадової особи державного архітектурно-будівельного контролю (забудовник, власник об'єкта будівництва, інший суб'єкт містобудування);

- суб'єктивна сторона правопорушення - умисна форма вини (наявність умислу).

Судом встановлено, що позивач не виконав вимоги припису про надання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та оформлення будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Водночас відповідно до п. 2.1 Розділу ІІ «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять, зокрема, засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Як свідчать матеріали справи, зокрема повідомлення Відділу містобудування та архітектури Вознесенської міської ради від 02 листопада 2017 року, постанова та відповідь Вознесенського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області від 17 листопада 2017 року за результатом розгляду скарги позивача, інші докази (а.с. 34-38), позивач вживав заходів щодо одержання від ОСОБА_5 дозволу на забудову для подальшого оформлення будівельного паспорта, однак згоди на виконання відповідних будівельних робіт у встановлений в приписі строк щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства позивач не одержав.

Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 тривалий час конфліктують, конфлікті відносини обумовлені поділом спільного будинку.

Зазначені обставини свідчать про те, що невиконання вимог органу архітектурно-будівельного контролю відбулося з незалежних від позивача причин, а встановлений строк для усунення порушень законодавства не був достатнім для позивача, а відповідачем вказані обставини не прийнято до уваги та належним чином не перевірено наявність в діяннях ОСОБА_1 суб'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП у формі умислу.

2) В частині наявності грубих процесуальних порушень під час розгляду адміністративної справи:

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи; виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката (ст. 278 КУпАП).

Розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання (ст. 279 КУпАП).

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Проте відповідачем не надано, а в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, що б свідчили про те, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Навпаки, з наданих представниками позивача та відповідача письмових пояснень та доказів вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення був складений, а адміністративна справа - розглянута без належного повідомлення та особистої участі ОСОБА_1, внаслідок чого останній був позбавлений можливості ознайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання тощо.

Таким чином адміністративна справа була розглянута з порушенням процесуальних норм та прав позивача, однобічно, без врахування всіх обставин справи.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Вказаним принципам оскаржувана постанова не відповідає.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З врахуванням встановлених обставин, а саме:

- наявності під час здійснення адміністративного провадження щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності суттєвих порушень процесуальних норм, прав позивача, що призвело до однобічного розгляду, неналежної перевірки, неврахування всіх обставин справи, зокрема наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення;

- відсутності у позивача вимог щодо оскарження припису від 30 жовтня 2017 року №199, як окремого процесуального рішення, за невиконання якого ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності - суд вважає, що оскаржувану постанову суб'єкта владних повноважень слід скасувати, а справу надіслати на новий розгляд до компетентного органу.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 77, 241-246, 271, 286 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення та її скасування - задовольнити.

Постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області №8 від 09 лютого 2018 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП відносно ОСОБА_1 визнати незаконною та скасувати, а справу направити на новий розгляд до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного адміністративного суду через Вознесенський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його складення.

Суддя: О.В. Вуїв