Справа № 369/6378/17
Суддя: Усатов Д. Д.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 369/6378/17
Провадження № 2-а/369/50/18
РІШЕННЯ

Іменем України

21.05.2018 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі :

головуючого судді Усатова Д.Д.,

за участю секретарів Кузьменка П.О., Ярмак О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

16.06.2017 року позивач звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області, як адміністративного суду із адміністративним позовом до відповідача ОСОБА_2 сільської ради, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

06 червня 2017 року адміністративною комісією виконавчого комітету ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області винесена постанова про накладання на мене адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 16000 (шістнадцять тисяч) гривень. Підставою для накладання адміністративного стягнення став протокол про адміністративне правопорушення, який складено землевпорядником ОСОБА_2 сільської ради. Відповідно до цього протоколу, позивача звинувачено у тому, що він перекрив господарським сміттям проїзд загального користування, чим скоїв порушення ст.152 КУпАП. Позивач вважає вищевказаний протокол та постанова про накладання адміністративного стягнення безпідставними, не обгрунтованими, складені з порушенням норм законодавства та просив суд скасувати постанову адміністративної комісії виконавчого комітету ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 06 червня 2017 року про накладання на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 16000 (шістнадцять тисяч) гривень.

В судовому засідання представник позивача не зявився, подав через канцелярію суду заяву про слухання справи у його відсутність, позов підтримав у повному обсязі, просив задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до судового засідання не зявився, про дату, час та місце засідання повідомлений завчасно та належним чином.

Суд, вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, що не зявились.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи, суд вважає , що позов підлягає до задоволення у повному обсязі, виходячи з такого.

Відповідно до ч.ч. 1, 2ст. 122 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що Підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення тала заява ОСОБА_3, що мешкає у с.Хотів, вул.Вигінська,26, до

ОСОБА_2 сільської ради про, ніби то, перешкоджання ОСОБА_1 заїзду ОСОБА_3 - В. до своєї земельцої ділянки, яка розташована у с.Хотів, вул.Набережна б/н, шляхом накопичення побутового та технічного сміття. Крім того, у заяві зазначено, що ОСОБА_2 сільською радою йому надано дозвіл на такий заїзд. Однак, будь-яких письмових доказів заявником не представлено адміністративній комісії.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення його складено із порушеннями - відсутня дата складання, час та місце скоєння правопорушення, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце,- час вчинення і суть адміністративного правопорушення, пояснення особи, яка скоїла дане правопорушення (ст.256 КУпАП). Крім того, відсутній підпис правопорушника, хоча відмови правопорушника від підпису не зафіксовано, а підпис посадової особи не ідентифіковано.

При розгляді самої адміністративної справи та винесення постанови про накладання адміністративного стягнення також є суттєві порушення -- склад комісії на момент розгляду справи складався із 2-х осіб (хоча комісія складається із 4-осіб - тобто, це колегіальний орган). Сама ж постанова підписана тільки однією особою - головою комісії ОСОБА_4. Таким чином порушені норми ст.283 КУпАП - постанова по справі про адміністративне правопорушення підписується посадовою особою, яка розглянула справу, а постанова колегіального органу - головуючим на засіданні і секретарем цього органу.

В постанові зазначено, що протокол складено 17.04.2017 року, хоча, він не має номеру.

Не визначене в постанові (як і в протоколі) і саме місце де ОСОБА_1 навмисно перекрив господарським сміттям.

Крім того, ні в протоколі, ні в постанові не відображено факт засмічення території безпосередньо ОСОБА_1, очевидців цього не встановлено на час розгляду справи.

Так, ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені права, свободи або інтереси. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Згідно зі ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.77 КАС України ,кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Диспозиція статті 152 КУпАП України, передбачає притягнення до адміністративної відповідальності громадян , посадових осіб чи громадян - суб'єктів підприємницької діяльності за порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів.

Згідно з положеннями ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадській порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Як вбачається із змісту ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень, викладених в ч.ч.1,2 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: -найменування органу (прізвище, імя та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; -дату розгляду справи;-відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, імя та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; -опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Як вбачається із змісту ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши надані позивачем докази у їх сукупності, враховуючи , що відповідач, жодного доказу у спростування доводів позивача суду не надав, суд вважає , що відповідачем не доведено перед судом , що позивач своїми умисними діями вчинив адміністративне правопорушення , передбачене ст. 152 КУпАП.

Оскільки, по перше: з суті зазначених відповідачем обставин, установлених під час розгляду справи ( складання спірної постанови) не вбачається, дати та місце вчинення ним правопорушення; по-друге :не доведено відповідачем в чому виражалися умисні дії позивача. Жодного доказу про ті, на які відповідач посилається в спірній постанові, відповідачем також суду не надано.

На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 241-246 КАС України, суд-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити .

Скасувати постанову адміністративної комісії виконавчого комітету ОСОБА_2 сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 06 червня 2017 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 16000 (шістнадцять тисяч) гривень.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного адміністративного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня отримання повного тексту рішення суду.

Суддя: Д.Д.Усатов