Справа № 810/1491/15
Суддя: Виноградова О.І.
Дата ухвалення: 2018-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у розясненні судового рішення

18 травня 2018 року 810/1491/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Виноградова О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розяснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України, третя особа: Преяслав-Хмельницький МВ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправним та скасування наказу та поновлення на роботі,

в с т а н о в и в:

до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Київській області (далі - відповідач), третя особа Переяслав-Хмельницький МВ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України про скасування наказу та поновлення на роботі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 5 січня 2018 р. було вирішено:

"позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області від 28 лютого 2015 р. № 457 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника міського відділу - начальника кримінальної міліції Переяслав-Хмельницького міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області ОСОБА_1.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області від 28 лютого 2015 р. № 116 о/с в частині звільнення з органів внутрішніх справ майора міліції ОСОБА_1 з посади заступника начальника міського відділу - начальника кримінальної міліції Переяслав-Хмельницького міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області.

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника міського відділу - начальника кримінальної міліції Переяслав-Хмельницького міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області.

Допустити рішення до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника міського відділу - начальника кримінальної міліції Переяслав-Хмельницького міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області.

Стягнути з Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 185 585 (сто вісімдесят п'ять тисяч п'ятсот вісімдесят п'ять) грн. 40 коп.

Допустити рішення до негайного виконання в частині стягнення з Головного управління Міністерства внутрішніх справ в Київській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 4500 (чотири тисячі п'ятсот) грн. 00 коп.".

13 квітня 2018 р. Київським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист про стягнення судових витрат у розмірі 4500 грн 00 коп.

Листом відповідача від 19 квітня 2018 р. № 14-08,10/716-4057 було повернуто виконавчий лист без виконання.

У вказаному листі зазначено, що: "Так, у поданому виконавчому документі, у резолютивній частині рішення що підлягає виконання, зазначено: "стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області на користь ОСОБА_2 судових витрат в розмірі 4 500, 00 грн.". Поряд з цим, боржником за даним виконавчим документом визначено Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області.

Таким чином, вказана невідповідність унеможливлює виконання поданого виконавчого листа, оскільки не є зрозумілим, з кого саме підлягають стягненню грошові кошти - з Державного бюджету України чи за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області."

11 травня 2018 р. до суду надійшла заява відповідача про роз'яснення рішення суду від 5 січня 2018 р. (вх. № 8322/18).

Вказана заява обґрунтована тим, що "Так, у поданому виконавчому документі, у резолютивній частині рішення що підлягає виконання, зазначено: "стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області на користь ОСОБА_2 судових витрат в розмірі 4 500, 00 грн.". Поряд з цим, боржником за даним виконавчим документом визначено Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області.

Таким чином, вказана невідповідність унеможливлює виконання поданого виконавчого листа, оскільки не є зрозумілим, з кого саме підлягають стягненню грошові кошти - з Державного бюджету України чи за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області.".

Таким чином, позивач просить роз'яснити рішення від 5 січня 2018 р. в наступній частині: "стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Міністерства внутрішніх справ "

При вирішенні вказаної заяви, судом встановлено таке.

Як убачається з п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2013 р. № 7, "За правилами статті 170 КАС України розяснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим.

Це питання розглядається тільки судом, який ухвалив судове рішення. Під судом, який ухвалив судове рішення, необхідно розуміти суддю, який ухвалив таке рішення одноособово, або колегію суддів, якщо судове рішення ухвалювалося таким складом суду. Тому суди повинні враховувати, що є неприпустимим розяснення судового рішення, ухваленого суддею одноособово, судом у колегіальному складі. Так само є неприпустимим розяснення судового рішення, ухваленого судом у колегіальному складі, суддею одноособово.

Водночас суди повинні враховувати, що у разі неможливості розгляду заяви про розяснення судового рішення суддею або одним із суддів (закінчення терміну повноважень тощо) колегії суддів суду, яка ухвалила судове рішення, до розгляду заяви залучається інший суддя цього суду, який визначається в порядку, встановленому частиною третьою статті 15-1 КАС України.

За правовою природою розяснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про розяснення є його складовою, тому заява про розяснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про розяснення якого ставиться питання.

Результатом розгляду заяви про розяснення судового рішення є постановлення судом ухвали про задоволення заяви або відмову в задоволенні заяви.

В ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Водночас судам необхідно враховувати, що не допускається подання заяви про розяснення судового рішення, яке вже виконано або закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (частина друга статті 170 КАС України). У такому разі суддя одноособово ухвалою заяву про розяснення судового рішення залишає без розгляду.

Розяснення судових рішень, які не підлягають примусовому виконанню, певним строком не обмежене."

Отже, названою Постановою Пленуму визначено порядок розгляду справ щодо роз'яснення судового рішення у редакції КАС України, яка діяла до 15 грудня 2017 р.

Водночас, чинний КАС України (в редакції від 7 січня 2018 р.) містить аналогічну норму, а саме - ст. 254 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд розяснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно вимог ч. 2 ст. 254 КАС України подання заяви про розяснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Як убачається ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про розяснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання розяснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Із зазначеної процесуальної норми слідує, що судове рішення роз'яснюється лише в тому випадку, коли воно є незрозумілим та за таким звернулось визначене коло осіб.

Таким чином, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалено, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

При цьому заявник не наводить обґрунтування незрозумілості рішення Київського окружного адміністративного суду від 5 січня 2018 р. в адміністративній справі № 810/1491/17 і фактично просить суд роз'яснити спосіб виконання судового рішення.

При цьому, чинним КАС України не передбачено роз'яснення судового рішення щодо способу його виконання.

Крім того, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткість за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно було ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

При цьому, суд зазначає, що не підлягають роз'ясненню судові рішення, які прийняті з процесуальних питань, які не стосуються предмета спору, що виник між сторонами у справі, а лише вказує на ту чи іншу процесуальну дію, прийняту судом у межах наданих йому повноважень.

Розглянувши заяву позивача, суддя дійшов висновку, що вона задоволенню не підлягає. Судове рішення є чітким і зрозумілим і не потребує додаткового розяснення.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розяснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 5 січня 2018 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київський області, третя особа: Переяслав-Хмельницький міський відділ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київський області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

2. Копію ухвали надіслати (видати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом пятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд. ..

Суддя Виноградова О.І.