Справа № 804/3703/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2018 року Справа № 804/3703/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будкомплект" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, -
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 11.04.2017 № НОМЕР_1 є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийнято відповідачем за несвоєчасну сплату єдиного внеску за період: січень-лютий 2017 року, однак, позивачем єдиний внесок у періоді: січень лютий 2017 року сплачений вчасно та в повному обсязі, що підтверджується відповідними платіжними дорученнями.
Відповідач надав заперечення проти позову, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши про правомірність прийнятого рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, оскільки позивачем не було своєчасно сплачено єдиний внесок:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2017 року відкрито провадження у справі № 804/3703/17 та призначено її до розгляду на 03 липня 2017 року на 11:30. год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.07.2017 зупинено провадження у справі № 804/3703/17 до 16 серпня 2017 року до 10:00 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.08.2017 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.08.2017 у справі № 804/3703/17 зупинено провадження у цій справі до 11 вересня 2017 року до 11:00 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.09.2017 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.09.2017 у справі № 804/3703/17 зупинено провадження у цій справі до 04 жовтня 2017 року до 13:00 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.10.2017 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.10.2017 у справі № 804/3703/17 зупинено провадження у цій справі до 31 жовтня 2017 року до 10:30 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.10.2017 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.10.2017 у справі № 804/3703/17 зупинено провадження у цій справі до 23 листопада 2017 року до 11:00 год..
23.11.2017 справу № 804/3703/17 знято з розгляду, у звязку з перебуванням судді на лікарняному. Розгляд справи відкладено до 12 грудня 2017 року о 11:00 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 зобовязано Державну податкову інспекцію у Новокодацькому районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надати суду витяги з особового рахунку по сплаті єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування за 2013 р., 2014р., 2015 р..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2017 у справі № 804/3703/17 зупинено провадження у цій справі до 01 лютого 2018 року до 11:00 год..
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2018 провадження у справі № 804/3703/17 поновлено.
У судовому засіданні 01.02.2018 судом відкладено розгляд справи до 06.02.2018 до 11:30 год..
У судовому засіданні 06.02.2018 судом відкладено розгляд справи до 20.02.2018 до 13:15 год..
Представник позивача в судове засідання 20.02.2018 не з'явився, від нього надійшло клопотання про здійснення розгляду справи за відсутності представника позивача.
Представник відповідача в судове засідання з'явився, проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечував.
Відповідно до частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно ч. 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.
Підставою для прийняття оскарженого рішення стало те, що ТОВ "Будкомплект" невчасно сплачено суму єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування по періодам січень - лютий 2017 року, а саме:
Позивач проти наявності заборгованості зі сплати єдиного внеску заперечив, вказавши, що ним вчасно здійснено оплату сум єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування по періодам: січень - лютий 2017 року, на підтвердження чого надав платіжні доручення та звіти зі вказаного внеску, які містяться в матеріалах справи (а.с. 29 а.с. 57, т. 1).
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону №2464-VI платниками єдиного внеску є, зокрема, роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 6 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов'язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.
Відповідно до вимог частини восьмої статті 9 Закону №2464-VI платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця. При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань.
Як передбачає пункт 6 частини першої статті 1 Закону №2464-VI, недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.
З аналізу вищенаведених норм Закону №2464-VI, випливає, що законодавцем визначено обов'язок платників єдиного внеску сплачувати його до 20-го числа щомісяця одночасно з виплатою заробітної плати. Несвоєчасно сплачений єдиний внесок вважається недоїмкою.
Згідно з частинами десятою та одинадцятою статті 25 Закону №2464-VI на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу. Орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції, зокрема за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.
Отже, Законом №2464-VI передбачена відповідальність за несвоєчасну сплату єдиного внеску у вигляді нарахування пені та застосування штрафу.
Водночас процедура нарахування та сплати фінансових санкцій визначена Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, яка затверджена наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 (далі - Інструкція №449).
Так, частиною першою розділу VIІ Інструкції №449 передбачено, що за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов'язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.
Пунктом 2 частини другої розділу VIІ Інструкції №449 встановлено, що відповідно до частини одинадцятої статті 25 Закону до платників, визначених підпунктами 1 - 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.
За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.
При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.
Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.
При застосуванні штрафів, зазначених у цьому підпункті, приймається одне рішення на всю суму сплаченої (погашеної) недоїмки незалежно від періодів та кількості випадків сплати за вказані періоди.
Таким чином, внаслідок несвоєчасної сплати єдиного внеску до платника застосовується штраф та нараховується пеня згідно з рішенням про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, а розрахунок фінансової санкції проводиться на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.
Отже, резюмуючи викладене, підставою для застосування штрафу та пені до платника єдиного внеску є факт несвоєчасної сплати такого внеску.
Згідно звіту за лютий 2017 року ТОВ "Будкомплект" нараховано за вказаний період єдиний внесок у сумі 160501,58 грн., ця сума позивачем сплачена на підставі платіжних доручень: від 01.02.2017 №9605, від 03.02.2017 №9622, від 06.02.2017 №9639, від 09.02.2017 №9670, від 14.02.2017 №9689, від 16.02.2017 №9708, від 21.02.2017 №9728, від 22.02.2017 №9758, від 22.02.2017 №9759, від 07.03.2017 №9828, від 07.03.2017 №9829.
Тож, наведеним спростовується наявність недоплати з єдиного внеску за період: січень - лютий 2017 року у ТОВ "Будкомплект".
Тобто, період виникнення недоїмки, що стала підставою для винесення оскарженого рішення грудень 2015 року.
Такі доводи судом відхиляються з огляду на таке.
Як встановлено судом, ТОВ "Будкомплект" до 01.01.2017 року перебувало на обліку у Державній податковій інспекції у Ленінському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
З 01.01.2017 перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДФС у Дніпропетровській області, в тому числі і як платник єдиного внеску.
Представником відповідача в судовому засіданні 11.09.2017 року подано клопотання про долучення до матеріалів справи документів та надано пояснення, де вказано, що за даними звіту з єдиного внеску за грудень 2015 року (а.с. 109- 113 т.2) ТОВ "Будкомплект" нараховано за вказаний період єдиний внесок у загальній сумі 233637,97 грн., вказана сума є добутком ЄВ нарахованого на суму заробітної плати (212390,72 грн.) та сумою допомоги зазначеною у рядку 4 звіту, таким чином всього загальна сума ЄВ, що підлягає сплаті (рядок 8 звіту) склала 233637,97грн.. Відтак, у ТОВ "Будкомплект" утворилася недоїмка з єдиного внеску за період: грудень 2015 року (строк сплати 20.01.2016 року), зазначене також підтверджується даними облікової картки позивача (а.с. 115-124 т.1).
Суд ухвалою від 12.12.2017 зобовязав Державну податкову інспекцію у Новокодацькому районі м. Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області надати витяги з особового рахунку по сплаті єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування за 2013 р., 2014р., 2015 р..
Доводи контролюючого органу, що у відповідності до Порядку №435 сума переплати в довідці не є загальною переплатою, суд вважає таким, що не відповідає дійсності, оскільки ні Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», ні Порядком формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015 №435 не передбачена диференціація єдиного внеску в залежності від ознаки доходів.
Більш того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону №2464-VI єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування.
Отже, наведеним вище спростовується і наявність у ТОВ "Будкомплект" недоїмки з єдиного внеску за період - грудень 2015 року.
В судовому засіданні представник відповідача надала додаткові пояснення та пояснила суду, що недоїмка позивача має період виникнення, починаючи з 2013 року, а саме: утворилася під час передачі особистих справ платників з територіального управління Пенсійного фонду до органів державної фіскальної служби, оскільки органами Пенсійного фонду не було в повному обсязі передано інформацію по платнику ТОВ "Будкомплект".
У відповідності до статті 19 Конституції України орган державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином суд зазначає, що неналежне виконання своїх посадових обов'язків працівниками органів Пенсійного фону в частині передачі інформації в повному обсязі по платникам єдиного внеску, зокрема: по платнику ТОВ "Будкомплект" та неналежне виконання своїх посадових обовязків працівниками органів фіскальної служби по прийняттю в повному обсязі та опрацюванню інформації по платникам єдиного внеску, не може бути підставою для покладення на платника відповідальності за таке негативне явище, допущене працівниками органів державної влади, більш того, застосування до нього штрафу та нарахування пені, вказане може бути лише підставою для притягнення винних посадових осіб органів державної влади до відповідальності.
Окрім того, суд звертає увагу відповідача на те, що платника може бути притягнуто до відповідальності лише за фактично допущене порушення строку сплати єдиного внеску, та лише в межах строку притягнення до відповідальності.
В судовому засіданні 06.02.2018 представником позивача заявлено клопотання про витребування доказів у Правобережного управління Пенсійного фонду в м. Дніпрі.
З 11.08.2013 набув чинності Закон України від 04.07.2013 № 406-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», яким функції з адміністрування єдиного внеску від Пенсійного фонду України передані Міністерству доходів і зборів України (нині - Державна фіскальна служба України).
Останній звіт по нарахуванню єдиного соціального внеску до органів Пенсійного фонду України надано за серпень 2013 року (термін сплати 20.09.2013) із загальною сумою єдиного внеску, що підлягала сплаті - 208028, 89 грн..
Станом на 01.09.2013 на особовому рахунку ТОВ "Будкомплект" обліковувалися авансові платежі в сумі 467957,84 грн. За період з 01.09.2013 року по 01.10.2013 року сплачено 207318, 03 грн..
Станом на 01.10.2013 року переплата 467246, 98 грн..
Наведеним також спростовуються і доводи відповідача про наявність заборгованості у ТОВ "Будкомплект" у 2013 році.
15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України №2147-VIII від 03.10.2017 року "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів".
Даним законом були внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до п. п. 10 п.1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції, що набрала законної сили 15 грудня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
У відповідності до ч.1, ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З урахуванням положень зазначеної процесуальної норми, судом не приймаються доводи відповідача про виникнення у ТОВ "Будкомплект" недоїмки з єдиного внеску у 2013 році, або у грудні 2015 року.
Відповідачем, як субєктом владних повноважень перед судом також не доведено та не підтверджено належними та допустимими доказами і наявність у ТОВ "Будкомплект" недоїмки є єдиного внеску за період з 21.02.2017 по 22.03.2017.
За приписами ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.
Згідно з ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 139, 194, 205, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Відповідно до ст. 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297, пп.15.5 пп.15 п.1 розділу VI КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 20 лютого 2018 року.

Суддя ОСОБА_1