Справа № 296/7879/17
Суддя: Кузьменко Л.В.
Дата ухвалення: 2018-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Справа № 296/7879/17
УХВАЛА

"16" травня 2018 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кузьменко Л.В.

суддів: Іваненко Т.В.

ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання Нероди І.В.,

представника відповідача ОСОБА_2 комітету Корольовської районної ради м.Житомира,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 комітету Корольовської районної ради м.Житомира про роз'яснення постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від "21" березня 2018 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Корольовської районної ради м.Житомира, ОСОБА_2 комітету Корольовської районної ради м.Житомира про неправомірні дії суб'єкта владних повноважень та зобов'язання відповідача надати повну та достовірну інформацію на запит , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із вказаним позовом, в якому покликався на те, що він є ліквідатором аварії на Чорнобильській АЕС 1 категорії, внаслідок чого став інвалідом 2 групи з 24.03.2017 року за захворюванням, пов'язаним з ліквідацією аварії на ЧАЕС. Просив визнати неправомірні дії Корольовської районної ради м.Житомира в частині надання недостовірної інформації на його звернення від 19.09.2017 року та 22.09.2017 року та зобов'язати відповідача надати достовірну та повну інформацію на звернення від 19.09.2017 року та 22.09.2017 року.

Постановою Корольовського районного суду м. Житомира від 08 грудня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з постановою, позивач подав апеляційну скаргу.

Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково.

Постанову Корольовського районного суду м. Житомира від "08" грудня 2017 р. скасовано. Прийнято нову постанову. Адміністративний позов задоволено частково.

Визнано дії Корольовської районної ради м.Житомира щодо ненадання повної інформації на запити ОСОБА_3 про доступ до публічної інформації від 19.09.2017 та 22.09.2017 протиправними.

Зобов'язано Корольовську районну раду м.Житомира в особі голови районної ради надати ОСОБА_3 повну інформацію на запити про доступ до публічної інформації від 19.09.2017 та 22.09.2017.

10 квітня 2018 року на адресу Житомирського апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_2 комітету Корольовської районної ради м.Житомира надійшла заява про роз'яснення постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2018 року, в якій заявник просить суд роз'яснити резолютивну частину рішення суду. Вказана заява обґрунтована тим, що відповідачу є незрозумілим в чому саме полягає часткове задоволення позову, яку саме необхідно надати публічну інформацію позивачу.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява про роз'яснення постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21.03.2018 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Отже, стаття 254 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення, що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів вважає за необхідне вказати на те, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду в разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як зазначено в п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення в адміністративній справі», в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Колегія суддів зазначає, що підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Колегія суддів звертає увагу на те, що за загальними нормами права, роз'яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме в рішенні є незрозумілим, в чому полягає така незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Із змісту заяви про роз'яснення рішення вбачається, що позивачу зрозуміла суть судового рішення, однак, не зрозумілий порядок та механізм виконання судового рішення, що виключає можливість його роз'яснення в порядку ст.254 КАС України.

З огляду на вказане, колегія суддів зазначає, що постанова Житомирського апеляційного адміністративного суду від 21.03.2018 року є чіткою та зрозумілою, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

За викладених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що заява про роз'яснення рішення задоволенню не підлягає, оскільки рішення суду апеляційної інстанції додаткового роз`яснення не потребує.

Керуючись ст.ст. 254, 310, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про роз'яснення постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від "21" березня 2018 р. у справі № 296/7879/17.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Кузьменко

судді: Т.В. Іваненко

ОСОБА_1

Повне судове рішення складено "16" травня 2018 р.