Справа № 679/1194/17
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2018-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 679/1194/17

Головуючий у 1-й інстанції: Гавриленко О.М.

Суддя-доповідач: Мельник-Томенко Ж. М.

17 травня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мельник-Томенко Ж. М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 та відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Хмельницької області на рішення Нетішинського міського суду Хмельницької області від 02 квітня 2018 року (суддя доповідач - Гавриленко О.М., повний текст рішення складено 02 квітня 2018 року) у справі № 679/1194/17 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Хмельницької області про визнання дій неправомірними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

25 вересня 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Нетішинського міського суду Хмельницької області із позовом до відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Хмельницької області про визнання дій неправомірними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 02 квітня 2018 року позов задоволено, зокрема визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № 05/2017 від 14.09.2017 року, винесену начальником відділу державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Форсюком В.М. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 1 700 гривень та зобов'язано надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, сторони подали апеляційні скарги.

Позивач в апеляційній скарзі просив суд рішення суду першої інстанції скасувати в частині надіслання справи на новий розгляд до компетентного органу та ухвалити і цій частині нову постанову, якою закрити справу про адміністративне правопорушення. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору. Крім того, вказано, що у відповідача були відсутні підстави для складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2017 року та притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення, оскільки в його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, що згідно з п.7 ст.247 КУпАП є підставою для закриття справи.

Водночас, відповідач у своїй апеляційній скарзі просив суд скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що 14.09.2017 року було винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, згідно якої останнього було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, в розмірі 1 700 грн. Апелянт вказав, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення було відмовлено у задоволенні клопотання останнього про перенесення справи на 20.09.2017 року, оскільки вважав, що подане клопотання є необґрунтованим, а також зважаючи на те, що КУпАП передбачено п'ятнадцятиденний термін на розгляд адміністративної справи з моменту її надходження до відповідного органу, який уповноважений розглядати дану категорію справ про адміністративне правопорушення. Крім того, він вважає, що позивач надав усі докази по справі, які він міг надати, оскільки мав достатньо часу з моменту складення протоколу від 31.08.2017 року до 14.09.2017 року, таким чином вважав за необхідне відмовити позивачу у вказаному клопотанні. При цьому також зазначив, що вищезазначені гаражі не відповідають нормам ДБН, а проектна документація затверджена 26.05.2012 року, тобто до отримання цих документів, а тому вважає, що позивача правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено на нього стягнення.

Справа розглянута в порядку письмового провадження у відповідності до приписів п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, що начальником відділу державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Форсюком В.М. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 05/2017 від 14.09.2017 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення в розмірі 1 700 грн.

З оскаржуваної постанови встановлено, що ОСОБА_2 на земельній ділянці, яка розташована на вул. Набережна в районі будинку № 5 у м.Нетішин Хмельницької області здійснює реконструкцію гаража з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема: проектна документація затверджена без дотримання вихідних даних на проектування (містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані 09.07.2012 року № 8, а проектна документація затверджена 26.05.2012 року, тобто до отримання цих документів), код об'єкта визначений з порушенням Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, так як будівля містить приміщення з декількома призначеннями. Також в постанові вказано, що будівельні роботи проводились без проекту організації будівництва та проекту виконання робіт.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, останнім було подано клопотання про відкладення розгляду справи. Однак, позивача повідомлено про відмову у задоволенні поданого клопотання, у зв'язку з тим, що КУпАП не передбачає перенесення розгляду справи та справа про адміністративне правопорушення розглядається в п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою) правомочним розглядати справу згідно протоколу про адміністративне правопорушення. А тому справу про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП розглянуто без його участі, визнано його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, в розмірі 1 700 грн. про, що зазначено в оскаржуваній постанові.

Позивач не погодився із вказаною постановою та звернувся за захистом своїх прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про будівельні норми" державні будівельні норми - нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері будівництва.

Згідно ч.1 ст.11 Закону України "Про будівельні норми" застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов'язковим для всіх суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення. Міжнародні, регіональні та національні (державні) будівельні норми, правила, стандарти інших держав застосовуються в Україні відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Державний контроль за дотриманням суб'єктами господарювання державних будівельних норм здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (ч.5 ст.11 Закону України "Про будівельні норми").

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У ході розгляду справи у суді першої інстанції було встановлено, що позивач був присутній під час розгляду начальником відділу державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Хмельницької області відносно нього справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП та клопотав про відкладення розгляду справи, у зв'язку з наданням йому часу для підготовки до розгляду даної справи та звернутись за правовою допомогою. Проте, його клопотання було відхилене, а тому останній був позбавлений можливості скористатись правовою допомогою та належним чином захистити свої права. При цьому зауважував, що не відмовлявся від отримання примірника постанови, а зазначені відомості в постанові про його відмову від отримання примірника постанови не відповідають дійсності. У судовому засіданні вказане не заперечувалось представником відповідача, що був присутній у судовому засіданні у суді першої інстанції та підтверджується наявним в матеріалах справи клопотанням ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи, а також відсутністю підпису останнього про отримання оскаржуваної постанови.

Статтею 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне порушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган, (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали, чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Конституційний суд України в своєму рішенні від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 зазначив, що КУпАП визначає систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності (п.2.2 Рішення).

Суд апеляційної інстанції враховуючи вказані норми чинного законодавства та встановлені обставини у справі, погоджується з висновком суду першої інстанції та вважає, що відповідачем при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 були порушені вимоги КУаАП, що полягають у розгляді справи у його відсутності, не врахувавши того, що останнім було подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Щодо доводів апеляційної скарги позивача, то колегія суддів зазначає, що у відповідності до вимог статті 268 КУпАП та з метою захисту порушеного права позивача вважає за доцільне надати останньому можливість при розгляді справи про адміністративне правопорушення скористатися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги, а також можливістю надання додаткових доказів, що на його думку, слугувало закриттю провадження у справі про адміністративне правопорушення, в тому числі і зібраних в ході даного судового провадження.

На час апеляційного розгляду справи особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Згідно пункту другого частини третьої вищенаведеної статті Кодексу встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

На підставі викладеного, враховуючи, що підставами скасування оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення є порушення відповідачем процедури розгляду справи, то з урахуванням встановлених КАС України завдань адміністративного судочинства, колегія суддів дійшла висновку про правильність висновку суду першої інстанції щодо надіслання справи про адміністративне правопорушення у відношенні позивача на новий розгляд до компетентного органу.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційні скарги ОСОБА_2 та відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції виконавчого комітету Нетішинської міської ради Хмельницької області залишити без задоволення, а рішення Нетішинського міського суду Хмельницької області від 02 квітня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 17 травня 2018 року.

Головуючий Мельник-Томенко Ж. М.

Судді Ватаманюк Р.В. Сторчак В. Ю.