Справа № 810/4072/17
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2018-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2018 року справа № 810/4072/17

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши в місті Києві в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області про скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області про скасування рішень від 19.09.2017 №56, №57, №58, №59 про накладення штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що прийняті відповідачем рішення є протиправними та підлягають скасування, оскільки останній грубо порушив норми чинного законодавства щодо встановленого законом порядку та умов здійснення державного нагляду. Зазначає, що підстави для проведення перевірки були відсутні, протокол про порушення або його копію позивачу не надсилався і не надавався.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 19.12.2017.

19 грудня 2017 року представник відповідача подав до суду заперечення проти позову, в яких зазначає, що в рамках проведення контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу встановлено порушення, як то - реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки на продукцію, розпродаж, а також про співвідношення розміру знижки до середньої ціни реалізації товару. Стверджує, що оформлення акту перевірки, направлення на перевірку, повідомлення про перевірку, наказ на проведення перевірки рекламним законодавством України не передбачено. Вважає, що Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області під час прийняття оскаржених рішень діяло в межах та в порядку визначеному чинним законодавством України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.12.2017 року суд відклав розгляд справи до 22.01.2018 за обґрунтованим клопотанням сторони.

Представник позивача 22.01.2018 подав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника позивача.

Представник відповідача в судове засідання призначене на 22.01.2018 не прибув, повідомлений належним чином, явку своїх представників не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не подав.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З таких підстав, суд вважав за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що фахівцем Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області виявлено розповсюдження на території смт. Макарів зовнішньої реклами « 911 АПТЕКА ДЛЯ ВСІЄЇ РОДИНИ, 7% - ЗНИЖКИ ПЕНСІОНЕРАМ, 5 % - ЗНИЖКА ДИТЯЧЕ ХАРЧУВАННЯ»» з ознаками порушення вимог ч. 5 ст. 8 Закону, а саме - реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки на продукцію, розпродаж, а також про співвідношення розміру знижки до середньої ціни реалізації товару.

21.04.2017 року Головним управлінням Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області було направлено вимогу №10-01-21/2290 на адресу позивача, в якій зазначено про необхідність з'явитися позивачу або уповноваженому представнику до 11.05.2017 року та надати наступні документи, а саме: письмові пояснення, затверджений макет реклами, документальне підтвердження вартості розповсюдженої реклами (договори з рекламодавцем або розповсюджувачем реклами, акти виконаних робіт квитанції про сплату тощо), правила та умови проведення акції (знижки) та іншу інформацію, що може мати істотне значення для прийняття Головним управлінням рішення, та повідомлено, що розгляд справи про порушення законодавства України про рекламу відбудеться 18.05.2017 об 11 год. 00 хв., у приміщенні Головного управління.

Листом від 15.05.2017 р. №15/05/2 позивач повідомив, що жодним чином не порушив законодавства про рекламу. Також, в листі, позивач зазначив, що Головним управлінням було проведено перевірку з порушенням норм Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідачем було направлено повторну вимогу від 24.05.2017 №10-01-21/2856 на адресу ФОП ОСОБА_1, в якій було роз'яснено, що контроль за додержанням законодавства про рекламу не підпадає під дію Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Також відповідач відповідно до вимог ч. 2 ст. 26 Закону України «Про рекламу» повторно звернувся з вимогою про надання Головному управлінню до 09.06.2017 року необхідних документів для здійснення своїх повноважень, які були зазначені в першій вимозі, а також повідомлено, що розгляд справи про порушення законодавства про рекламу відбудеться 15.06.2017 о 10 год. 00 хв. у приміщенні Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області за адресою: Київська обл., м. Вишневе, вул. Балукова, 22. ФОП ОСОБА_1 попереджено, що у разі неявки її або її законного представника, справу буде розглянуто без її участі.

В результаті ігнорування попередніх вимог, Головне управління в порядку передбаченому ч. 2 ст. 26 Закону повторно звернулось з вимогою від 20.06.2017 № 10-01-21/3572 надати Головному управлінню до 20.07.2017 року необхідні документи для здійснення своїх повноважень, а також повідомлено, що розгляд справи про порушення законодавства про рекламу відбудеться 27.07.2017 о 10 год. 00 хв. у приміщенні Головного управління.

Державним інспектором - начальником відділу контролю за рекламою та дотриманням антитютюнового законодавства Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко А.Ф. було складено протоколи від 29.06.2017 року про наявні ознаки порушення вимог ч. 2 ст. 26 Закону України «Про рекламу».

Також, 27.07.2017 року були прийняті рішення про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу, а саме, ч. 2 ст. 26 вказаного Закону щодо кожної конструкції.

Повторною вимогою від 15.08.2017 № 10-01-21/4991 позивача було повідомлено, що у зв'язку з ігноруванням листів-вимог від 21.04.2017 № 10-01- 21/2290, від 24.05.2017 № 10-01-21/2856 та від 20.06.2017 № 10-01-21/3572 та ненадання необхідної інформації до Головного управління, було складено протоколи про порушення законодавства про рекламу та повідомлено, що розгляд справи про порушення законодавства про рекламу відносно ФОП ОСОБА_1 відбудеться 19.09.2017 р. 0 15 год. 00 хв.

15.08.2017 року державним інспектором-начальником відділу контролю за рекламою та дотриманням антитютюнового законодавства Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області Матвієнко А.Ф. було складено протоколи від 15.08.2017 року про наявні ознаки порушення законодавства України про рекламу при розповсюдженні зовнішньої реклами на фасаді приміщення, за адресами: - Київська обл., смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34; - Київська обл., смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 29, та прийняті рішення від 23.08.2017 року про початок розгляду справи за порушення законодавства про рекламу а саме, з ознаками порушення вимог ч. 5 ст. 8 цього Закону.

Опрацювавши всі наявні в Головному управлінні матеріали встановлено, що ФОП ОСОБА_1 розміщено зовнішню рекламу на фасаді приміщення за адресою: Київська область, смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 29 та Київська обл., смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34 з порушенням вимог частини 5 статті 8 Закону України «Про рекламу», а саме: реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки цін на продукцію, розпродаж, а також співвідношення розміру знижки до попередньої ціни реалізації товару. Крім того, встановлено неподання на вимогу органу державної влади, на який згідно із законом покладено контроль за дотриманням вимог законодавства про рекламу, документів, усних та/або письмових пояснень, відео- та звукозаписів, а також іншої інформації, необхідної для здійснення повноважень щодо контролю, зокрема щодо вартості розповсюдженої зовнішньої реклами на фасаді приміщення за адресою: Київська область, смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 29 та Київська обл., смт. Макарів, вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34.

На підставі протоколів засідань від 19.09.2017 року, керуючись ст. 27 Закону України «Про рекламу» відповідачем були прийняті рішення від 19.09.2017 року №56, №57, №58, №59 про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу у загальній сумі 12733,00 грн..

Так, рішенням від 19.09.2017 р. № 56 за порушення вимог законодавства України про рекламу а саме ч. 2 ст. 26 Закону України «Про рекламу» в частині не подання документів необхідних для здійснення повноважень а саме, щодо вартості розповсюдженої зовнішньої реклами, яка розповсюджується за адресою: вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34, смт. Макарів, Київська область, на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 1700 грн..

Рішенням від 19.09.2017 р. № 57 за порушення вимог законодавства України про рекламу а саме ч. 5 ст. 8 Закону України «Про рекламу», а саме - реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки цін на продукцію, розпродаж, а також про співвідношення розміру знижки до попередньої ціни реалізації товару при розміщенні зовнішньої реклами за адресою: вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34, смт. Макарів, Київська область, на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 4250 грн..

Рішенням від 19.09.2017 р. № 58 за порушення вимог законодавства України про рекламу а саме ч. 2 ст. 26 Закону України «Про рекламу» в частині не подання документів необхідних для здійснення повноважень а саме, щодо вартості розповсюдженої зовнішньої реклами, за адресою: вул. Фрунзе, (Д. Ростовського), 29, смт. Макарів, Київської області накладено штраф у розмірі 1700 грн..

Рішенням від 19.09.2017 р. № 59 за порушення вимог законодавства України про рекламу а саме ч. 5 ст.8 Закону України «Про рекламу» », а саме - реклама про знижку цін на продукцію, про розпродаж повинна містити відомості про місце, дату початку і закінчення знижки цін на продукцію, розпродаж, а також про співвідношення розміру знижки до попередньої ціни реалізації товару при розміщенні зовнішньої реклами за адресою: вул. Фрунзе (Д. Ростовського), 34, смт. Макарів, Київська область, на ФОП ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 5083 грн..

Дані рішення позивачем отримано засобом поштового зв'язку 21.09.2017.

Надаючи правову оцінку відносинам які виникли суд зазначає наступне.

Оцінюючи обґрунтованість позовних вимог, суд зазначає, що відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів врегульовані Законом України "Про захист прав споживачів" від 12.05.1991 №1023-XII (далі - Закон №1023-XII, у редакції чинній на момент виникнення спірних відносин).

Згідно з частиною першою статті 5 Закону №1023-XII, держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров'я і життєдіяльності.

Частиною третьою статті 5 Закону №1023-XII встановлено, що захист прав споживачів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, місцеві державні адміністрації, інші органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування згідно із законом, а також суди.

Відповідно до статті 26 Закону №1023-XII, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право, у тому числі: перевіряти додержання суб'єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог нормативно-правових актів щодо безпеки продукції, а також правил торгівлі та надання послуг шляхом безперешкодного відвідування та обстеження відповідно до законодавства будь-яких виробничих, торговельних та складських приміщень таких суб'єктів; одержувати безоплатно від суб'єктів господарювання, що перевіряються, копії необхідних документів, які характеризують якість продукції, сировини, матеріалів, комплектуючих виробів, що використовуються для виробництва цієї продукції; накладати на винних осіб у випадках, передбачених законодавством, адміністративні стягнення.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров'я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Пунктом 12 Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 15.02.2016 №45, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.03.2016 за № 365/28495 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Головне управління Держпродспоживслужби відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль за дотриманням законодавства про рекламу в частині захисту прав споживачів реклами.

Тобто, на відповідача законодавством покладений обов'язок здійснення контролю за дотриманням Закону України "Про рекламу" суб'єктами господарювання.

Засади рекламної діяльності в Україні, регулювання відносини, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження та споживання реклами визначає Закону України "Про рекламу" від 03.07.1996 №270/96-ВР (далі - Закон №270/96-ВР, у редакції чинній на момент виникнення спірних відносин).

Статтею 1 Закону №270/96-ВР передбачено, що реклама - інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару; зовнішня реклама - реклама, що розміщується на спеціальних тимчасових і стаціонарних конструкціях - рекламоносіях, розташованих на відкритій місцевості, а також на зовнішніх поверхнях будинків, споруд, на елементах вуличного обладнання, над проїжджою частиною вулиць і доріг.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 26 Закону №270/96-ВР, контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснює у межах своїх повноважень центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, - щодо захисту прав споживачів реклами.

За приписами частини четвертої статті 21 Закону №270/96-ВР, реклама лікарських засобів, медичних виробів, методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації повинна містити: об'єктивну інформацію про лікарський засіб, медичний виріб, метод профілактики, діагностики, лікування, реабілітації і здійснюватися так, щоб було зрозуміло, що наведене повідомлення є рекламою, а рекламований товар є лікарським засобом, медичним виробом, методом профілактики, діагностики, лікування, реабілітації; вимогу про необхідність консультації з лікарем перед застосуванням лікарського засобу чи медичного виробу; рекомендацію щодо обов'язкового ознайомлення з інструкцією на лікарський засіб; текст попередження такого змісту: "Самолікування може бути шкідливим для вашого здоров'я", що займає не менше 15 відсотків площі (тривалості) всієї реклами.

У рекламі лікарських засобів, медичних виробів та методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації забороняється розміщення: відомостей, які можуть справляти враження, що за умови застосування лікарського засобу чи медичного виробу консультація з фахівцем не є необхідною; відомостей про те, що лікувальний ефект від застосування лікарського засобу чи медичного виробу є гарантованим; (абз. 2, 3 ч. 6 ст. 21 Закону №270/96-ВР).

Згідно з частиною другою статті 26 Закону №270/96-ВР, на вимогу органів державної влади, на які згідно із законом покладено контроль за дотриманням вимог законодавства про рекламу, рекламодавці, виробники та розповсюджувачі реклами зобов'язані надавати документи, усні та/або письмові пояснення, відео- та звукозаписи, а також іншу інформацію, необхідну для здійснення ними повноважень щодо контролю.

Крім того, відповідний орган державної влади має право: вимагати від рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; надавати (надсилати) рекламодавцям, виробникам та розповсюджувачам реклами обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень; приймати рішення про визнання реклами недобросовісною, прихованою, про визнання порівняння в рекламі неправомірним з одночасним зупиненням її розповсюдження; приймати рішення про зупинення розповсюдження відповідної реклами.

Органи державної влади зобов'язані повідомляти рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справ про порушення ними вимог законодавства про рекламу не менше ніж за п'ять робочих днів до дати розгляду справи.

У силу положень частини першої статті 27 Закону №270/96-ВР, особи, винні у порушенні законодавства про рекламу, несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну та кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що відповідальність за порушення законодавства про рекламу несуть рекламодавці, винні: у замовленні реклами продукції, виробництво та/або обіг якої заборонено законом; у наданні недостовірної інформації виробнику реклами, необхідної для виробництва реклами; у замовленні розповсюдження реклами, забороненої законом; у недотриманні встановлених законом вимог щодо змісту реклами.

У частині шості статті 27 Закону №270/96-ВР передбачено, що за неподання або подання завідомо недостовірної інформації щодо вартості розповсюдженої реклами та/або виготовлення реклами та/або вартості розповсюдження реклами центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, необхідної для здійснення ними передбачених цим Законом повноважень, на рекламодавців, виробників реклами та розповсюджувачів реклами накладається штраф у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У разі неможливості встановлення вартості реклами, розповсюдженої з порушенням вимог цього Закону, на рекламодавців та розповсюджувачів реклами рішенням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, накладається штраф у розмірі до 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч. 7 ст. 27 Закону №270/96-ВР).

Суд зазначає, що вказаним законом встановлено виключний перелік засобів, виробів та методів, в рекламі яких суб'єкти господарювання зобов'язані розміщувати текст попередження із словами: "Самолікування може бути шкідливим для вашого здоров'я", а саме при рекламуванні лікарських засобів, медичних виробів, методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації.

Як вбачається з матеріалів справи, посадовими особами відповідача було встановлено наявність рекламного носія - зовнішньої реклами позивача у вигляді бігборду розміром 3 на 6 метрів в смт. Макарів, Київської області.

Суд встановив, що на вказаному рекламному носієві розміщено рекламу, що являє собою графічне зображення з текстом "Сучасна стоматологічна клініка "Спектр", усі види стоматологічних послуг, лікування, ортодонтія, дитячий огляд, протезування, рентген, тел.: , щоденно з 09:00 до 20:00 (субота та неділя з 09:00 до 15:00) Макарів вул. Д.Ростовського (колишня Фрунзе) 20-б, 3 поверх".

Відповідно до статті 2 Закону України "Про лікарські засоби" від 04.04.1996 №123/96-ВР, лікарський засіб - будь-яка речовина або комбінація речовин (одного або декількох АФІ та допоміжних речовин), що має властивості та призначена для лікування або профілактики захворювань у людей, чи будь-яка речовина або комбінація речовин (одного або декількох АФІ та допоміжних речовин), яка може бути призначена для запобігання вагітності, відновлення, корекції чи зміни фізіологічних функцій у людини шляхом здійснення фармакологічної, імунологічної або метаболічної дії або для встановлення медичного діагнозу.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Технічного регламенту щодо медичних виробів" від 02.10.2013 №753, медичний виріб - будь-який інструмент, апарат, прилад, пристрій, програмне забезпечення, матеріал або інший виріб, що застосовуються як окремо, так і в поєднанні між собою (включаючи програмне забезпечення, передбачене виробником для застосування спеціально для діагностичних та/або терапевтичних цілей та необхідне для належного функціонування медичного виробу), призначені виробником для застосування з метою забезпечення діагностики, профілактики, моніторингу, лікування або полегшення перебігу хвороби пацієнта в разі захворювання, діагностики, моніторингу, лікування, полегшення стану пацієнта в разі травми чи інвалідності або їх компенсації, дослідження, заміни, видозмінювання або підтримування анатомії чи фізіологічного процесу, контролю процесу запліднення та основна передбачувана дія яких в організмі або на організм людини не досягається за допомогою фармакологічних, імунологічних або метаболічних засобів, але функціонуванню яких такі засоби можуть сприяти.

Щодо методів профілактики, діагностики, лікування і реабілітації то зазначені поняття передбачають наявність у зображенні реклами засобів, знарядь, способів або процесу, за допомогою яких здійснюється постановка діагнозу, лікування та попередження хвороб, тощо.

Ортодонтія - розділ стоматології, що займається лікуванням дефектів розвитку зубів і щелепно-лицьового кістяка. Через нерівність зубів і порушень зубного ряду, зуби важко піддаються гігієнічним процедурам, більше до наражаються на ризик раннього розвитку карієсу і пародонтиту, а також можуть викликати додаткові навантаження щелепно-лицьових м'язів при жуванні, що, у свою чергу, призводить до головного болю, синдрому скронево-нижньощелепного суглоба (СНЩС), болю в області шиї, плечового суглоба і спини.

Протезування - медико-технічна дисципліна, що займається питаннями компенсації відсутньої або лікуванням порушеної функції органів опори і руху за допомогою спеціальних механічних пристроїв - протезів. Протезування, що є суміжною дисципліною між медициною і технікою, тісно пов'язане з ортопедією, травматологією і відновлювальною хірургією та ін.

Суд також звертає увагу на те, що рентгенографія (рентген) - це спосіб променевої діагностики, в результаті якого зображення внутрішніх органів і тканин проектується за допомогою рентгенівських променів.

Тобто, підприємством у зовнішній рекламі зазначені методи лікування, профілактики та діагностики. Відтак, вказана реклама медичного центру "Стоматологія "Спектр" потребує зазначення встановленого Законом України "Про рекламу" застереження.

Щодо посилання позивача на порушення відповідачем порядку проведення перевірки, а саме: не вручення позивачу перед початком перевірки направлення та посвідчення особи, яка проводила перевірку; не складання відповідачем акту перевірки; не направлення позивачу протоколу про порушення законодавства про рекламу, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 9 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004 №693 (далі - Порядок №693), підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу (далі - справа) є відповідний протокол, складений уповноваженою посадовою особою Антимонопольного комітету, Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, Мінфіну, НКЦПФР або Держспоживінспекції та її територіальних органів.

Протокол про порушення законодавства про рекламу подається Держспоживінспекції або її територіальним органам за місцем вчинення порушення. Протокол розглядається у місячний строк (п. 10 Порядку №693).

Згідно з пунктом 11 Порядку №693, за наявності ознак порушення законодавства про рекламу приймається рішення про початок розгляду справи.

При цьому, оформлення таких документів як акти перевірок, направлення на перевірку, повідомлення про перевірку, наказ на проведення перевірки рекламним законодавством України не передбачено.

Також слід зазначити, що Законом України "Про рекламу", на відміну від Закону України "Про захист прав споживачів", органам з питань захисту прав споживачів не надано право здійснювати планові та позапланові заходи державного нагляду.

Пунктом 13 Порядку №693 передбачено, що посадові особи Держспоживінспекції та її територіальних органів, які розглядають справу: перевіряють відповідність реклами вимогам законодавства до змісту та достовірності реклами, порядку її виготовлення і розповсюдження; отримують документи, усні чи письмові пояснення, відео- та звукозаписи, а також іншу інформацію, що стосується порушень законодавства про рекламу; готують попередні висновки і вносять їх на розгляд Голови Держспоживінспекції, його заступників, начальників територіальних органів Держспоживінспекції, їх заступників.

Отже, в даному випадку посадова особа Держпродспоживслужби повинна скласти протокол про порушення законодавства про рекламу, перевірити відповідність реклами вимогам законодавства до змісту та достовірності реклами, порядку її виготовлення і розповсюдження та в разі необхідності витребувати документи, усні чи письмові пояснення та іншу інформацію, що стосується порушень законодавства про рекламу.

Виходячи з аналізу вказаних правових норм, здійснення заходів контролю за дотриманням законодавства про рекламу не є перевіркою діяльності суб'єкта господарювання та не підпадає під дію Закону України "Про основні засади держаного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"; перевірка відповідності підстав розміщення реклами вимогам чинного законодавства здійснюється в порядку, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України №693 від 26.05.2004, на підставі Закону України "Про рекламу".

Суд також зазначає, що Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу не передбачено обов'язку відповідача направити підприємству протокол про порушення законодавства про рекламу. Позивач мав можливість подати заперечення та ознайомитись з матеріалами справи, зокрема, вказаним протоколом, оскільки був обізнаний вимогами від 21.04.2017 №10-01-21/2292 та від 24.05.2017 №10-01-21/2853 про час та місце розгляду справи про порушення законодавства України про рекламу, а також необхідність надання документів та пояснень з цього приводу, що доводами позовної заяви не спростовано.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що ГУ Держпродспоживслужби у Київській області не порушено порядку проведення перевірки.

Щодо посилання позивача на відсутність у вимозі та рішенні про накладення штрафних санкцій повної адреси, а саме: не зазначено вулицю та номеру будинку, за якою проводилась перевірка, суд зазначає, що підприємство не спростовує наявність зовнішньої реклами медичного центру "Стоматологія "Спектр" на бігборду в смт Макарів, Київської області, а вказує лише на недоліки оформлення вищезазначених рішень, які не можуть бути підставою для їх скасування, оскільки вони не спростовують факту порушення позивачем законодавства про рекламу. Окрім того, матеріали справи містять фото бігборду на якому розміщено вказану рекламу, що дозволяє ідентифікувати об'єкт.

Суд також не бере до уваги посилання позивача, що штраф був застосований до підприємства передчасно, оскільки ГУ Держпродспоживслужби у Київській області не направлялось жодних вимог про усунення порушень законодавства про рекламу, з огляду на наступне.

Так, позивач в обґрунтування доводів посилається на пункт 46 Типових правил розміщення зовнішньої реклами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.10.2003 №2067, яким передбачено, що у разі порушення порядку розповсюдження та розміщення реклами уповноважена особа органу, який здійснює контроль за додержанням цих Правил, звертається до розповсюджувача зовнішньої реклами з вимогою усунення порушень у визначений строк. У разі невиконання цієї вимоги орган, який здійснює контроль, подає інформацію спеціально уповноваженому органу виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі усунення порушень вимог законодавства про рекламу рекламодавець не звільняється від відповідальності за таке порушення. Окрім того, з такою вимогою уповноважена особа звертається до розповсюджувача зовнішньої реклами. Не направлення відповідачем вказаної вимоги не свідчить про неможливість застосування відповідачем до підприємства передбачених статтею 27 Закону України "Про рекламу" штрафних санкцій.

На підставі викладеного, суд вважає, що рішення Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Київській області про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу від 19.09.2017 №56, №57, №58, №59 є правомірними, а вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 241-246, 250, 255, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лиска І.Г.