Справа № 820/5676/17
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 травня 2018 р.Справа № 820/5676/17

Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Мельнікової Л.В. ,

суддів - Бенедик А.П. , Гуцала М.І.

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання голови Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» Вяткіна Сергія Володимировича про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2018 року по справі за позовом голови Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» Вяткіна Сергія Володимировича до Харківської місцевої прокуратури № 6 про визнання незаконними дії та визнання незаконним припису, -

В с т а н о в и л а:

28 листопада 2018 року голова Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» (подалі - ХОГО-НОП) Вяткін С.В. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_3, яким просить визнати неправомірними дії Харківської місцевої прокуратури № 6 по винесенню протесту від 27 жовтня 2011 року та визнати незаконним протест від 27 жовтня 2011 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2018 року провадження за позовом голови ХОГО-НОП Вяткіна С.В. закрито з відстав того, що вимоги позивача не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

02 травня 2018 року означене судове рішення оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Одночасно скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на принесення апеляційної скарги.

В обґрунтування заявленого клопотання заявник зазначає, що ухвала суду першої інстанції отримана скаржником 13 квітня 2018 року, 15-й день подачі припав на вихідний день, тому скаргу подано в перший день після свята. Просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення по справі № 820/3127/16, який фактично не бу пропущений.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарги на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засідання було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення (ч. 2 ст. 295 КАС України).

З матеріалів справи убачається, що у судовому засіданні 01 лютого 2018 року судом проголошена вступна та резолютивна частини оскаржуваної ухвали, повний текст виготовлений 06 лютого 2018 року /а.с. 84-85, 86-91/.

06 лютого 2018 року ухвала направлена судом першої інстанції учасникам справи засобами поштового зв'язку, 08 лютого 2018 року, - позивачу засобами електронного зв'язку /а.с. 92, 93/.

02 травня 2018 року, тобто поза межами строку апеляційного оскарження, встановленого ч. 1 ст. 295 КАС України, позивачем головою ХОГО-НОП Вяткіним С.В. на зазначену ухвалу подано апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

В контексті наведеної норми поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до п. 8 ст. 129 Конституції України одним із фундаментальних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду, окрім випадків, встановлених законом.

Водночас, статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У рішенні у справі "Рябих проти Росії" ( 980_172 ) (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X) Європейський Суд з прав людини визначився, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав Європейський Суд з прав людини одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Отже, обставини, з якими сторона пов'язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, доводяться стороною і встановлюються судом.

В обґрунтування поважності причин, що обумовили пропуск строку на оскарження судового рішення, скаржник посилається на те, що отримав повний текст ухвали Харківського окружного адміністративного суду лише 13 квітня 2018 року.

Втім, колегія суддів зауважує, що доказів на підтвердження дати, а також способу отримання оскаржуваної ухвали позивачем до клопотання не надано. При цьому, наведені скаржником обставини не посвідчуються матеріалами справи.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визнання поважними ті причини, що наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, та відмовляє у його задоволенні.

Частинами 2 та 3 статті 298 КАС України визначено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Апеляційна скарга залишається без руху < > у випадку, якщо вона подана після закінчення строків < >, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Колегія суддів зазначає, що апеляційна скарга голови ХОГО-НОП Вяткіна С.В. відповідно до положень частини 3 статті 298 КАС України підлягає залишенню без руху та скаржнику слід надати строк для визначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження означеного судового рішення.

Крім того, відповідно до приписів ст. 9 КАС України із Харківського окружного адміністративного суду належить витребувати інформацію щодо дати, а також способу отримання позивачем копії повного тексту оскаржуваної ухвали суду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 121, ст.ст. 299, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання голови Харківської обласної громадської організації «Наука, освіта та правозахист» Вяткіна Сергія Володимировича про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2018 року по справі № 820/5676/17 - відмовити.

Ухвала Харківського апеляційного адміністративного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач (підпис)Л.В. Мельнікова
Судді(підпис) (підпис)А.П. Бенедик М.І. Гуцал