Справа № 826/4036/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

21 травня 2018 року № 826/4036/17

Окружний адміністративний суд м.Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1,

до відповідача Управління патрульної поліції у м. Києві,

про визнання протиправним наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Управління патрульної поліції у м. Києві в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції № 182 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" молодшого лейтенанта ОСОБА_1, інспектора роти № 2 батальйону № 1;

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції від 15.02.2017р. № 58 о/с "По особовому складу" в частині звільнення молодшого лейтенанта ОСОБА_1, інспектора роти № 2 батальйону № 1;

- поновити молодшого лейтенанта ОСОБА_1 на посаді інспектора роти № 2 батальйону № 1Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції;

- зобов'язати Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 20 лютого 2017р. по день фактичного поновлення на службі;

- стягнути з Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 20 лютого 2017р. по момент фактичного поновлення на роботі;

- зобов'язати Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції внести виправлення до трудової книжки ОСОБА_1 щодо його звільнення;

- зобов'язати Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції негайно виконати постанову суду в частині поновлення молодшого лейтенанта інспектора Патика Романа Петровича на посаді інспектора роти № 2 батальйону № 1Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності та подальше звільнення є незаконним, а відтак накази видані відповідачем є протиправними та підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді.

Відповідачем подано до суду заперечення на адміністративний позов в якому зазначає, що оскаржувані накази є законними та прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак у задоволенні адміністративного позову просив відмовити.

Проаналізувавши наявні у справі матеріали, суд вирішив продовжити розгляд справи без участі представників сторін у порядку письмового провадження.

15.12.2017р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до КАС України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з частиною третьою статті 241 КАС України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши адміністративний позов та додані до нього матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає таке.

ОСОБА_1 з 06.04.2015р. прийнятий на службу в органи внутрішніх справ та з 07.11.2015р. прийнятий на службу в поліцію, що підтверджується копією трудової книжки. (а.с. 17-21)

Наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 26.12.2016р. № 5016 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування відносно позивача з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором роти № 2 батальйону № 1 Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1, що виразилось у перебуванні на службі 20.12.2016р. з явними ознаками алкогольного сп'яніння. (а.с. 46)

23.01.2017р. підготовлено висновок службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни, що виразилось у перебуванні на службі з явними ознаками алкогольного сп'яніння 20.12.2016р., який затверджений начальником Департаменту патрульної поліції 23.01.2017р. в якому зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну Поліцію України", ст. 1, п. 1, 4, 8, 9 11 ч.1 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 2 розділу II Правил етичної поведінки працівників апарату МВС України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сери управління МВС, затверджених наказом МВС України від 28.04.2006р. № 326, керуючись п. 8 ч. 1 ст. 12, ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну Поліцію України", позивач підлягає звільненню зі служби в поліції. (а.с. 47-51)

Наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 02.02.2017р. № 182 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за вчинення дисциплінарного проступку на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. (а.с. 45)

Відповідно до витягу з наказу Департаменту патрульної поліції НПУ від 15.02.2017р. № 58 о/с "По особовому складу" по Управлінню патрульної поліції у місті Києві відповідно до п. 6 (у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну Поліцію України" п. 9 розділу II Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну Поліцію України" та п. 8 ч. 1 ст. 12 Закону України "Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" позивача звільнено зі служби в поліції. (а.с. 14)

Позивач вважаючи вищезазначені накази протиправними та такими що підлягають скасуванню звернувся до суду з позовом для захисту свої прав, свобод та законних інтересів.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про національну поліцію» (далі - Закон № 580).

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з п.6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

За приписами п. 4 розділу XI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію" до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV затверджено Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут), дія якого, відповідно до Закону України від 23.12.2015 № 901-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію»», поширюється на поліцейських.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно ст. 2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст. 5 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу, в тому числі, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано ст. 14 Статуту.

Зокрема, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Види дисциплінарних стягнень за порушення службової дисципліни наведені в ст. 12 Статуту, найсуворішим з яких є звільнення з органів внутрішніх справ, що застосовується як крайній захід дисциплінарного впливу.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 березня 2013 року №230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2013 року за №541/23073 (далі - Інструкція №230 ).

Пунктом 2.1 вказаної Інструкції передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України).

З матеріалів справи вбачається, що 20.12.2016р. о 07 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, вул. Народного Ополчення, 9 в кабінеті 311, старшим інспектором Відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у місті Києві ДПП лейтенантом поліції Перевозіним О.О. було складено акт від 20.12.2016р. про перебування на службі інспектора роти № 2 батальйону № 1 Управління патрульної поліції у місті Києві ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного (наркотичного чи іншого) сп'яніння, а саме з явними ознаками алкогольного сп'яніння, зокрема, запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, порушення координації рухів. (а.с. 53)

В подальшому позивачу запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп'яніння за допомогою спеціального технічного приладу Драгер, на що він відмовився в присутності свідків, однак виявив бажання пройти огляд в медичному закладі КМНКЛ «Соціотерапія», яка розташована за адресою: м Київ, вул. Визволителів, буд. 6.

Відповідно до висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції Київської міської клінічної лікарні "Соціотерапія" від 23.12.2016р., позивач станом на 20.12.2016р. перебував у стані алкогольного сп'яніння. (а.с. 56)

Окрім цього, відповідно до пояснень наданих позивачем, 20.12.2016р., він прибув на зміну з перегаром, оскільки напередодні ввечері посварився з дружиною та офіційно розлучився з нею, що стало причиною вживання ним алкогольних напоїв. Одночасно зазначив, що у зв'язку з вживанням алкогольних напоїв, переплутав зміни чергування, однак свою провину визнає, розкаюється та обіцяє, що таке більше не повториться. (а.с. 44)

В подальшому, Наказом Департаменту патрульної поліції НПУ від 26.12.2016р. № 5016 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування відносно позивача. (а.с. 46)

У межах проведеного службового розслідування члени комісії дійшли висновку про підтвердження факту порушення службової дисципліни, що мав місце 20.12.2016р. позивачем, що підтверджується висновком службового розслідування. (а.с. 47-51)

Як вбачається з письмових пояснень командира роти № 2 батальйону № 1, лейтенанта поліції УПП в м. Києві ДПП, Клочко С.В., позивач прибув на роботу 20.12.2016р. із запізненням, на шикування не з'явився, а прибув одразу на отримання зброї. Під час спілкування з ним на тему його запізнення, було виявлено ознаки алкогольного сп'яніння. Від проходження огляду на стан сп'яніння на приборі "Драгер" позивач двічі відмовився, проте повідомив про бажання пройти огляд у медичному закладі. (а.с. 43)

Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов'язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до п. 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов'язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із п. 1 Розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов'язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктами 3 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов'язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов'язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов'язків чи у позаслужбовий час, що пов'язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Суд зазначає, що відповідач мав повноваження призначити та проводити службове розслідування за фактом встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни позивачем, що мало місце 20.12.2016р. та виразилося у появі на службі в стані алкогольного сп'яніння, що є несумісним з подальшим проходженням служби в органах поліції.

В ході розслідування підтверджено факт того, що станом на 20.12.2016 р. позивач перебував у стані алкогольного сп'яніння, а тому прийняті за наслідком проведеного службового розслідування спірні накази відповідача в частині звільнення позивача зі служби в поліції є такими, що прийняті відповідачем обґрунтовано, за наявності визначених законом підстав, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Посилання позивача на те, що у трудовій книжці відсутні відомості про застосування до позивача заходів стягнення, а відтак позивач вважається таким, до якого не застосовувались заходи стягнення протягом його служби в органах поліції, суд вважає необґрунтованими, з огляду на таке.

Відповідно до п. 2.2 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників затвердженої Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України 29.07.93 № 58, стягнення до трудової книжки не заносяться.

З огляду на викладене, суд вважає вищезазначені доводи, помилковими.

Доводи позивача про порушення його права на оскарження, з огляду на ознайомлення з оскаржуваними наказами лише 20.02.2017р., судом не приймаються до уваги, оскільки навіть з огляду на отримання наказів 20.02.2018р. позивач мав змогу звернутися до суду в межах строку встановленого законом.

Посилання позивача на те, що лише прибувши на службу 20.12.2016р. він дізнався, що його підрозділ заступає на чергування, суд вважає необґрунтованими, оскільки як встановлено судом та зазначено відповідачем в судовому засіданні, графіки чергувань складаються один раз на рік та доводяться до відома працівників. (а.с. 70)

Більше того, про факт того, що позивач знав про чергування 20.12.2016р. свідчить отримання ним зброї 20.12.2016р. при прибутті на службу, яку він здав 20.12.2016р. о 10:05 год. після встановлення ознак алкогольного сп'яніння, що підтверджується копією з книги нарядів роти № 2 батальйону № 1. (76-80)

Доводи позивача стосовно законності/протиправності наказів про притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 27.01.2017р. № 147 та від 18.10.2016р. № 3480 не приймаються судом до уваги, оскільки такі накази не є предметом спору в даній справі, а відтак суд не надає їм правової оцінки, а доказів їх оскарження та визнання їх протиправними до суду не надано.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем не спростовується та не заперечується факт перебування у стані алкогольного сп'яніння 20.12.2016р. при прибутті на службу. Більше того, позивач усвідомлював факт перебування у стані алкогольного сп'яніння, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, у тому числі його поясненнями, проте ОСОБА_1 все одно вирішив приступити до виконання службових обов'язків та прибув за отриманням зброї.

Отже, вищенаведені фактичні обставини справи, які були встановлені судом під час розгляду справи, підтверджені належними та допустимими доказами, які були досліджені та долучені до матеріалів справи та свідчать про те, що позивачем у справі було допущено грубе порушення дисципліни, що виразилося у перебуванні під час виконання службових обов'язків 20.12.2016р. в стані алкогольного сп'яніння.

Крім того, у постановах Верховного Суду України від 29 вересня 2015 року (справа №21-1288а15) та від 20 жовтня 2015 року (справа №21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Відповідно до ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Позивачем не спростовані встановлені відповідачем обставини допущення порушення вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справи, щодо неухильного дотримання ним законодавства України, що свідчить про підрив авторитету органів Національної поліції.

При цьому, судом враховується, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є винятковим правом органу, де особа проходить публічну службу в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, щодо якої має бути застосовано таке стягнення.

Вищевикладене узгоджується з висновком Верховного Суду викладеного в постанові від 22.03.2018р. справа №816/956/17, адміністративне провадження №К/9901/980/17.

Таким чином, на позивача було правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, у зв'язку із наявністю факту вчиненого ним діяння, а відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів та поновлення позивача на службі в органах поліції, у зв'язку з чим позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, то ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. 77, 242, 243, 251, 255 КАС України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська