Справа № 804/8659/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2018-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 травня 2018 року Справа № 804/8659/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Суддів:Царікової О.В., Кучми К.С., Прудника С.В.,
секретаря судового засіданняБезрученко К.В.
представника позивача представника позивача предтавника відповідачаСидоренка В.В. Джихура С.В. Мішукової Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" до Кабінету Міністрів України, Секретаріату Кабінету Міністрів України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача -Секретаріату Кабінету Міністрів України про визнання протиправною бездіяльності,-
В обґрунтування позову позивачем вказано, що він звернувся до Кабінету Міністрів України із запитом від 27.06.2017 вих. №144, в якому просив повідомити чи вносився на розгляд уряду проект Порядку виплати грошової компенсації поліцейським за піднайом (найом) ними жилих приміщень та визначення її розміру і умов виплати. Вказаний запит Кабінетом Міністрів України отриманий 05.07.2017, проте відповідь на нього позивачу у встановлений законом строк надана не була.
Згідно з ч. 1 та ч.2 ст. 37 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України може бути позивачем та відповідачем у судах, зокрема звертатися до суду, якщо це необхідно для здійснення його повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
Інтереси Кабінету Міністрів України у судах представляє Міністерство юстиції України, якщо інше не передбачено законами України або актами Кабінету Міністрів України.
Від Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України, яке представляє інтереси Кабінету Міністрів України надійшов відзив на адміністративний позов, в якому зазначено, що запит позивача отримано Кабінетом Міністрів України 05.07.2017. Із доданої до позову відповіді Міністерства внутрішніх справ України видно, що в межах строку, встановленого абз. 2 п. 6 Р.12 Регламенту (протягом 5 днів) 10.07.2017 запит направлено за належністю до МВС України. 08.08.2017 МВС України на адресу позивача направлено відповідь на запит вих. №14/3149. До того ж у своєму позові позивач посилається на відповідь Кабінету Міністрів України лише 20.08.2017, але до позову не додано копії даної відповіді.
Також, від Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України надійшло клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Секретаріату Кабінету Міністрів України. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що саме на Секретаріат Кабінету Міністрів України покладений обов'язок здійснювати роботу зі зверненнями, адресованими Кабінету Міністрів України, Прем'єр - міністру України.
Відповідачем -2 - Секретаріатом Кабінету Міністрів України надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач -2 заперечив проти позову, просив відмовити в його задоволенні та вказав, що запит позивача від 27.06.2017 №144, який зареєстровано в Секретаріаті Кабінету Міністрів України від 06.07.2017 надіслано до МВС та Національної поліції України для розгляду і надання відповіді, оскільки Кабінет Міністрів України не був розпорядником запитуваної інформації. Отже, Секретаріат Кабінету Міністрів України діяв в межах наданих повноважень та у спосіб, визначений законом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 січня 2018 року у справу № 804/8659/17 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2018 розгляд справи № 804/8659/17 призначено за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 02 квітня 2018 року о 09:00.
У судовому засіданні 02.04.2018 судом відкладено розгляд справи до 26.04.2018.
У судовому засіданні 26.04.2018 судом відкладено розгляд справи до 17.05.2018.
У судовому засіданні 17.05.2018 розгляд справи відкладено на 22.05.2018.
У судовому засіданні 22.05.2018, за згодою сторін, суд перейшов до розгляду справи по суті.
У судовому засіданні 22.05.2018 представники позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача -1 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив, просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Представник відповідача -2 в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, розгляд справи просив здійснювати за відсутності його представника, про що вказав у відзиві на позовну заяву.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений судом, що підтверджується наявними матеріалами справи.
У відповідності до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Частиною 1 статті 205 КАС України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" легалізована у встановленому законом порядку, що підтверджується свідоцтвом про легалізацію профспілки, об'єднання профспілки від 03.06.2014 №353 та зареєстрована як юридична особа 06.06.2014, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб Серії АД №300170 від 11.06.2014.
Відповідно до п. 1.4. Статуту позивача, профспілка об'єднує осіб, які працюють в Головному управлінні Національної поліції в Дніпропетровській області, а також осіб, які звільнилися, у зв'язку з виходом на пенсію з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, а також інших осіб пов'язаних з правоохоронною діяльністю.
У відповідності до п. 2.1. Статуту, основна мета профспілки - здійснення представництво та захисту трудових соціально - економічних прав та інтересів членів Профспілки.
Як визначено ст. 2 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки.
Статтею 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» (далі - Закон) профспілки, їх об'єднання мають право одержувати безоплатно інформацію від роботодавців або їх об'єднань, державних органів та органів місцевого самоврядування з питань, що стосуються трудових і соціально-економічних прав та законних інтересів своїх членів, а також інформацію про результати господарської діяльності підприємств, установ або організацій. Зазначена інформація має бути надана не пізніше п'ятиденного терміну.
Як видно з матеріалів справи, на виконання взятих на себе завдань позивачем у порядку ст. 28 вказаного Закону було направлено запит від 27.06.2017 вих. №144 до Кабінету Міністрів України, в якому він просив повідомити чи вносився відповідним органом виконавчої влади на розгляд відповідача проект Порядку виплати грошової компенсації поліцейським за піднайом (найом) ними жилих приміщень та визначення її розміру і умов виплати, який відповідно до вимог Регламенту Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 2007 року №950, надісланий Національною поліцією України на погодження до заінтересованих органів. Означений запит був отриманий відповідачем-1 05.07.2017, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
Однак, як видно з матеріалів справи, на вказаний запит, у встановлений ст. 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» строк, відповідь Кабінетом Міністрів України надана так і не була.
На виконання вказаного доручення Кабінету Міністрів України Департаментом позивачу було направлено лист «Про розгляд звернення» від 08.08.2017 №14/3149, в якому вказано, що зазначений проект Постанови розроблений Національною поліцією України, погоджено Міністерством соціальної політики України та погоджено Міністерством соціальної політики України та погоджено із зауваженнями Міністерством економічного розвитку і торгівлі України і Міністерством фінансів України.
Також, Департаментом вказано, що відповідно до вимог Регламенту Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2007 року №950, вищезазначений проект постанови Кабінету Міністрів України листом від 04.07.2017 №7132/03/31-2017 Національною поліцією України надіслано до Міністерства юстиції України для його погодження та проведення правової експертизи. Після погодження та проведення правової експертизи проекту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядку виплати грошової компенсації за піднайом (найом) ними жилих приміщень та визначення її розміру і умов виплати» Міністерством юстиції України його буде невідкладно внесено на розгляд Уряду.
В матеріалах справи також містяться листи: Департаменту управління майном та Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України (від 20.01.2017 №344/12/2/01-2017 та №11.05.2017 №1830/31/01-2017), в яких вказано про те, що проект постанови Кабінету Міністрів України "Про Порядок виплати грошової компенсації за піднайом (найом) ними жилих приміщень та визначення її розміру і умов виплати" погоджений. Проект акта погоджено Міністерством соціальної політики України та Міністерством економічного розвитку і торгівлі України. Також, повідомлено про те, що Міністерством фінансів України до проекту акта висловлено пропозиції щодо його доопрацювання.
Посилаючись на вказані листи, відповідачі вказали, що запит позивача від 27.06.2017 №144 скерований за належністю, фактично розглянутий належним розпорядником інформації та за наслідками такого розгляду позивачу надана відповідь.
Суд зазначає, що право на інформацію гарантоване ст. 34 Конституції України, відповідно до якої кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про інформацію» кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 6 цього Закону, право на інформацію забезпечується: створенням механізму реалізації права на інформацію; створенням можливостей для вільного доступу до статистичних даних, архівних,бібліотечних і музейних фондів, інших інформаційних банків, баз даних, інформаційних ресурсів; обов'язком суб'єктів владних повноважень інформувати громадськість та засоби масової інформації про свою діяльність і прийняті рішення; обов'язком суб'єктів владних повноважень визначити спеціальні підрозділи або відповідальних осіб для забезпечення доступу запитувачів до інформації; здійсненням державного і громадського контролю за додержанням законодавства про інформацію; встановленням відповідальності за порушення законодавства про інформацію.
Частинами 1 та 2 ст. 7 Закону України «Про інформацію» визначено, що право на інформацію охороняється законом. Держава гарантує всім суб'єктам інформаційних відносин рівні права і можливості доступу до інформації.
Ніхто не може обмежувати права особи у виборі форм і джерел одержання інформації, за винятком випадків, передбачених законом.
Суб'єкт інформаційних відносин може вимагати усунення будь-яких порушень йогоправа на інформацію.
За приписами ст. 20 вказаного Закону за порядком доступу інформація поділяється на відкриту інформацію та інформацію з обмеженим доступом.
Будь-яка інформація є відкритою, крім тієї, що віднесена законом до інформації з обмеженим доступом.
Так, частинами першою, другою статті 49 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» передбачено, що Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов'язкові для виконання акти - постанови і розпорядження.
Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України.
Згідно з частинами другою-четвертою статті 50 цього Закону проекти актів Кабінету Міністрів України готуються міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, державними колегіальними органами, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.
Проекти актів Кабінету Міністрів України вносяться на розгляд Кабінету Міністрів України міністерствами, центральними органами виконавчої влади (крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через відповідного члена Кабінету Міністрів України), державними колегіальними органами, місцевими державними адміністраціями. Проекти актів Кабінету Міністрів України можуть також вноситися в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України Прем'єр-міністром України, Першим віце-прем'єр-міністром України, віце-прем'єр-міністрами України.
Проекти актів Кабінету Міністрів України, внесені на його розгляд, реєструються Секретаріатом Кабінету Міністрів України. Зареєстровані проекти актів Кабінету Міністрів України вносяться до бази даних електронної комп'ютерної мережі. Їх оприлюднення на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частин першої, другої статті 51 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України приймаються на засіданнях Кабінету Міністрів України шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу Кабінету Міністрів України, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону. Якщо проект рішення отримав підтримку рівно половини посадового складу Кабінету Міністрів України і за цей проект проголосував Прем'єр-міністр України, рішення вважається прийнятим.
Після підписання акта Кабінету Міністрів України внесення до його тексту будь-яких змін, у тому числі виправлення орфографічних і стилістичних помилок, здійснюється в порядку, передбаченому частиною першою цієї статті.
Відповідно до частин першої, другої статті 47 цього ж Закону Секретаріат Кабінету Міністрів України здійснює організаційне, експертно-аналітичне, правове, інформаційне та матеріально-технічне забезпечення діяльності Кабінету Міністрів України.
Секретаріат Кабінету Міністрів України забезпечує підготовку та проведення засідань Кабінету Міністрів України та діяльність Прем'єр-міністра України, Першого віце-прем'єр-міністра України, віце-прем'єр-міністрів України та міністрів України, які не очолюють міністерства. Секретаріат здійснює контроль за своєчасним поданням органами виконавчої влади проектів законів, проектів актів Кабінету Міністрів України, інших документів для підготовки їх до розгляду Кабінетом Міністрів України.
Суд зазначає, що запитувана позивачем інформація за своєю суттю є публічною інформацією.
Згідно ст. 1 статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 14 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов'язані надавати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації.
За правилом частини третьої статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.
Секретаріат Кабінету Міністрів України забезпечує відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації» розгляд та надання відповідей на запити, що надходять до Кабінету Міністрів України.
Положенням про Секретаріат Кабінету Міністрів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 2009 року № 850 передбачено, що Секретаріат Кабінету Міністрів України є постійно діючим органом, що забезпечує діяльність Кабінету Міністрів України.
Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 583 «Питання виконання Закону України «Про доступ до публічної інформації» в Секретаріаті Кабінету Міністрів України, центральних та місцевих органах виконавчої влади» Секретаріат Кабінету Міністрів України:
1) є розпорядником інформації, якою володіє Кабінет Міністрів України, зокрема інформації: яка отримана або створена в процесі здійснення Кабінетом Міністрів України своїх повноважень та яка перебуває у володінні Секретаріату Кабінету Міністрів України; яка отримана або створена Секретаріатом Кабінету Міністрів України під час забезпечення діяльності Кабінету Міністрів України та яка перебуває у володінні Секретаріату Кабінету Міністрів України;
2) не є розпорядником інформації за запитами на інформацію: стосовно інформації інших державних органів України, органів влади інших держав, міжнародних організацій; стосовно інформації, яка може бути отримана шляхом узагальнення, аналітичної обробки даних або яка потребує створення в інший спосіб.
Постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 2007 року №950 затверджено Регламент Кабінету Міністрів України, який встановлює порядок проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень, визначає інші процедурні питання його діяльності.
Параграфом 1 Регламенту визначено, що Кабінет Міністрів є колегіальним органом, який здійснює свої повноваження шляхом прийняття рішень на засіданнях.
Згідно з пунктом 4 параграфу 22 Регламенту рішення за результатами розгляду проектів актів законодавства приймаються у порядку, встановленому пунктами 2 і 3 параграфу 55-1 цього Регламенту.
Главою 7 розділу 4 Регламенту унормовано порядок розгляду проектів актів Кабінету Міністрів, зокрема, розгляд на засіданні урядового комітету (параграф 55) та розгляд на засіданні Кабінету Міністрів (параграф 55-1).
Відповідно до пунктів 1-5 параграфу 55-1 Регламенту розглянутий на засіданні урядового комітету та завізований Першим віце-прем'єр-міністром, Віце-прем'єр-міністром проект акта Кабінету Міністрів включається до порядку денного чергового засідання Кабінету Міністрів. До проекту акта крім матеріалів, поданих головним розробником, та експертного висновку Секретаріату Кабінету Міністрів додаються витяг з протоколу засідання урядового комітету і довідка про розбіжності щодо проекту акта, якщо їх не врегульовано після розгляду урядовим комітетом.
Акт Кабінету Міністрів приймається, якщо за результатами розгляду на засіданні до нього не висловлено зауважень.
Не ставиться на голосування рішення про прийняття акта Кабінету Міністрів, щодо якого під час обговорення на засіданні членами Кабінету Міністрів висловлено зауваження і пропозиції. Такий проект повертається головному розробникові для доопрацювання та повторного внесення в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів. Якщо строк доопрацювання не визначено, проект вноситься не пізніше ніж через 10 днів після розгляду на засіданні.
Прийняті акти Кабінету Міністрів Прем'єр-міністр підписує на засіданні Кабінету Міністрів. Акт, прийнятий Кабінетом Міністрів з поправками, оформляється у визначений ним строк.
Після підписання акта Кабінету Міністрів внесення до його тексту будь-яких змін, у тому числі виправлення орфографічних та стилістичних помилок, здійснюється шляхом прийняття відповідного рішення на засіданні Кабінету Міністрів.
У відповідності до параграфу 4 Розділу 2 Регламенту Кабінет Міністрів планує свою роботу на основі та на виконання Програми діяльності Кабінету Міністрів, для чого розробляє і затверджує щорічний план дій щодо виконання зазначеної Програми, основні напрями економічної політики України, розробляє і подає на розгляд Верховної Ради проект Основних напрямів бюджетної політики та проект Закону про Державний бюджет України на відповідний рік, проекти загальнодержавних програм, планує свою нормотворчу діяльність, зокрема з розроблення проектів регуляторних актів.
Розгляд проектів актів на засіданнях Кабінету Міністрів здійснюється відповідно до щоквартальних планів-графіків, які готуються з урахуванням строків, установлених Програмою діяльності Кабінету Міністрів, концепціями реалізації державної політики у відповідних сферах, законами України, міжнародно-правовими зобов'язаннями України, актами Президента України та постановами Верховної Ради, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів, протокольними рішеннями Кабінету Міністрів та дорученнями Прем'єр-міністра України, а також з урахуванням строків, запропонованих міністерствами для внесення на розгляд Кабінету Міністрів проектів актів, що розробляються ними в ініціативному порядку.
Щоквартальні плани-графіки внесення на розгляд Уряду проектів актів законодавства складаються Секретаріатом Кабінету Міністрів та підписуються Державним секретарем Кабінету Міністрів України (далі - Державний секретар Кабінету Міністрів).
Такі щоквартальні плани-графіки надсилаються в електронній формі до відома Прем'єр-міністрові України, Першому віце-прем'єр-міністрові України, віце-прем'єр-міністрам України та міністрам.
Секретаріат Кабінету Міністрів веде постійний облік проектів актів, розроблення яких передбачено завданнями, встановленими актами законодавства, що набрали чинність після складення щоквартального плану-графіка внесення на розгляд Уряду проектів актів законодавства на відповідний період, та щодекади надсилає оновлений план-графік в електронній формі до відома Прем'єр-міністрові України, Першому віце-прем'єр-міністрові України, віце-прем'єр-міністрам України та міністрам.
Як встановлено судом, відповідно до наказу Керівника Секретаріату Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2012 року №23 до Переліку видів інформації, розпорядником якої є Секретаріат Кабінету Міністрів України, включено, зокрема, інформацію про діяльність Кабінету Міністрів України.
Суд зазначає, що позивач у своєму запиті від 27.06.2017 за вих. № 144 просив Кабінет Міністрів України повідомити чи вносився відповідним органом виконавчої влади на розгляд відповідача-1 проект Порядку виплати грошової компенсації поліцейським за піднайом (найом) ними жилих приміщень та визначення її розміру і умов виплати, розроблений на підставі ч. 5 ст. 96 Закону України «Про Національну поліцію».
У відповідності до вказаної норми Закону України «Про Національну поліцію», керівники органів поліції мають право виплачувати поліцейським, які не мають власного житла в населеному пункті, де вони проходять службу, і винаймають житло на підставі договору житлового найму, компенсацію за найм у розмірі і порядку, що визначаються Кабінетом Міністрів України.
Суд зазначає, що позивач не просив надати йому інформацію щодо того, в якому органі та на якому етапі погодження вказаний проект Порядку на момент його звернення перебував, оскільки, із тексту запиту від 27.06.2017 вих. №144 видно, що позивач щодо вказаних обставин на момент направлення запиту був обізнаний.
Суд також зазначає, що відповідач -2 за своїми функціональними обов'язками був зобов'язаний надати відповідь на запит позивача, однак спрямував його до інших органів, про що не повідомив запитувача інформації в п'ятиденний строк.
Згідно до п. 10 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач -2 свої обов'язки не виконав, запитувану інформацію за запит позивача не надав, чим допустив порушення ст. 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».
Таким чином, позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню судом.
Відповідно до ч. 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Керуючись ст.ст. 132, 134, 139, 242 - 246, 250, 255, 263, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною бездіяльність Секретаріату Кабінету Міністрів України щодо ненадання в п'ятиденний термін, що передбачений ч.1 ст.28 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", запитуваної інформації на запит від 27.06.2017 за вих. №144.
У задоволенні заявлених позовних вимог до Кабінету Міністрів України відмовити повністю.
Відповідно до ст. 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297, пп.15.5 пп.15 п.1 розділу VI КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датоюухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 22 травня 2018 року.

Головуючий суддя Суддя Суддя О.В. Царікова К.С.Кучма С.В.Прудник