Справа № 826/7425/18
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2018-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 травня 2018 року м. Київ № 826/7425/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Державного бюро розслідувань
про визнання недійсними та скасування рішення та наказу,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний код: НОМЕР_1) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державного бюро розслідувань (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, код ЄДР: 41760289), в якому просив:

визнати недійсним та скасувати рішення засідання установчих зборів з формування складу Ради громадського контролю при Державному бюро розслідувань, оформлене протоколом від 30.03.2018 № 1;

визнати недійсним та скасувати наказ директора Державного бюро розслідувань від 28.04.2018 № 54 «Про затвердження складу Ради Громадського контролю при Державному бюро розслідувань».

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вимог вказаної норми, позивачем не надано власного підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку (лист ДБР від 05.04.2018 № 01-332; наказ від 23.02.2018, Порядок, затверджений наказом ДБР від 23.02.2018; протокол № 1; окремі думки; наказ від 26.04.2018. Крім того, жодним чином не засвідчений один екземпляр інформаційного запиту від 03.04.2018

Між тим, суд звертає увагу на те, що позивачем не надано доказів, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, зокрема, автобіографій кандидатів, а також інших документів кандидатів, аналіз яких було проведено Громадською організацією «Народний антикорупційний нагляд» та на які посилається позивач у позовній заяві.

Крім того, у вступній частині позову позивач визначає третіх осіб по даному спору Директора державного бюро розслідувань ОСОБА_3 та Раду громадського контролю при Державному бюро розслідувань.

У той же час, відповідно до вимог ч.ч. 2 та 4 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно частини п'ятої цієї статті про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проте, позов не містить заяви про залучення третіх осіб до участі у справі із зазначенням на яких підставах останніх належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов'язки цих осіб може вплинути рішення у справі.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, зокрема, за органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

У позові відносно Ради громадського контролю заявником визначено код з ЄДР, який належить ДБР, та ЄДР не містить згадки про належність цього коду до РГК. Тобто позивач просить залучити до участі у справі певну особу, правоздатність якої позивачем не підтверджена, зокрема, відомостями з ЄДР. Відтак, позивачу слід надати відомості щодо належності у вказаної особи статусу правосуб'єктного утворення.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А,м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) власного підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються вимоги позивача, на які позивач посилається у позовній заяві та зазначені вище;

3) заяви про залучення третіх осіб до участі у справі, із зазначенням у ній на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов'язки цих осіб може вплинути рішення у справі;

4) відомості з ЄДР щодо наявності у Ради громадського контролю статусу юридичної особи, правосуб'єктного утворення.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін