Справа № 824/134/18-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2018-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2018 р. м. Чернівці Справа № 824/134/18-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лелюка О.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Кіщук О.І.,

представника позивача Созінової Ю.В., представників відповідача Мазурок Ю.О. та Шевчук А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" до Головного управління ДФС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 31 жовтня 2017 року за №.

В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням відповіді на відзив, позивач зазначав, що із висновками Головного управління ДФС у Чернівецькій області щодо заниження податкового зобов'язання по платі ввізного мита по товару за митною декларацією від 19 квітня 2017 року №UA902070/2017/701055 та прийнятим за їх результатами податковим повідомленням-рішенням від 31 жовтня 2017 року за № не погоджується.

Вказував, про те, що зміна кодуУКТЗЕД в одній з позицій задекларованого товару здійснено відповідачем безпідставно, оскільки до митного оформлення було надано всі необхідні документи, що підтверджували класифікацію товару за кодомУКТЗЕД, який визначений позивачем, а саме - . Натомість відповідач безпідставно вважає, що ввезений позивачем товар необхідно класифікувати за кодом .

При цьому позивач зазначав, що згідно пояснень виробника N.V latexco латекс поставлявся до товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" нерозрізаними листами правильної (прямокутної) форми, що не є готовими виробами з обробленою іншим способом поверхнею. Жодною із своїх характеристик товар не суперечить товарній групі . Вказував, що латекс не використовується ні у якості основного компоненту матраців, ні тим більше, у якості його єдиного компоненту. Дане використання є неможливим через м'якість даного матеріалу, тож у даному випадку необхідна жорстка основа, у вигляді пружинного блоку або кокосової койри.

Також зазначав, що товариство з обмеженою відповідальністю "група Венето" використовує латексні листи висотою у 6 см виключно лише як один з компонентів для виробництва готової продукції- матраців, що суперечить поясненням до товарної позиції- 9404.

Вважає, що ним правомірно визначено код імпортованого товару - латексу в листах придбаного у виробника латексу - N.V latexco (Бельгія) у товарній підкатегорії УКТЗЕД із встановленою ставкою ввізного мита для вказаного коду.

Вказував, що податковим органом не наведено у акті перевірки належних доказів, які б підтверджували обґрунтованість викладених висновків та правомірність прийнятого й оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити повністю.

Відповідач щодо задоволення позову заперечував. В поданому до суду відзиві на позовну заяву вказував, що оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення прийнято правомірно, оскільки прийнято за результатами проведеної документальної невиїзної перевірки дотримання законодавства з питань митної справи, якою встановлено порушення позивачем положення митного та податкового законодавства.

Відповідач посилався на те, що перфорація є технологічним процесом, який забезпечує отримання різних зон жорсткості латексних матраців та не відноситься до видів поверхневої обробки матеріалу, які зазначені у примітці 9 до товарної групи 40, що виключає можливість розглядати перфоровані латексні листи у товарній позиції 4008 згідно з УКТЗЕД. Зазначав, що ввезені листи з незатверділої пористої вулканізованої латекс-гуми можуть використовуватись як матраци, які достатньо покрити наматрацником або можливість їх використання з іншими наповнювачами, як матрацну основу.

Вказував, що позивачем не правильно визначено код товару 4008, оскільки матраци розглядаються у підкатегорії УКТЗЕД.

Зазначав, що відповідно до обов'язкової тарифної інформації (ВТІ) митної адміністрації Талліна №ЕЕ011566/118/13 від 30 липня 2013 на листи латексу, які за розміром відповідають стандартним розмірам матраців, а саме: 200*90*5 см, 200*105*5 см, 200*160*5 см, 200*18/0*5 см, 210*90*5 см визначено класифікаційний код .

Відповідач вважає, що під час проведення вказаної перевірки діяв на підставі, в межах повноважень та в порядку, передбаченому чинним законодавством, а тому прийняте за їх результатами й оскаржуване позивачем рішення є правомірним.

В судовому засіданні представники відповідача просили суд відмовити в задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Правом подати заперечення у встановлений судом строк відповідач не скористався.

За таких обставин, заслухавши пояснення осіб, які прибули в судове засідання, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з'ясувавши всі обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 18 вересня 2017 року Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області прийнято наказ №957, згідно якого проведено документальну невиїзну перевірку стану дотримання товариством з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" (59233, Чернівецька область, Вижницький район, смт. Берегомет, вул. Гагаріна, буд. 7-Б, код 36584299) вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару №1, оформленого за митною декларацією від 19 квітня 2017 року №UA902070/2017/701055, тривалістю 10 робочих днів з 25 вересня 2017 року.

Дану перевірку доручено провести робочій групі в складі: завідувача сектору митного аудиту управління аудиту Головного управління ДФС у Чернівецькій області Шевчук А.П. та головного державного ревізора-інспектора сектору митного аудиту управління аудиту Головного управління ДФС у Чернівецькій області Смотр О.В.

За результатами вказаної перевірки складено акт №4162/23-13-14-05/36584299 від 13 жовтня 2017 року, в якому зафіксовані наступні порушення:

1) частини першої статті 257, частини першої статі 69 Митного кодексу України, Правил 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Закону України "Про митний тариф України", в результаті чого занижено податкове зобов'язання по сплаті ввізного мита по товару: "Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах: - листи латексу LA0001/200*160*6 LATEXKERN DIA 22 KLASSE 1 (розміром 200*160*6 см)-60 шт., - листи з латексу LA0001/200*180*6 LATEXKERN DIA 22 KLASSE 1 (розміром 200*180*6 см)-50 шт., - латекс являє собою синтетичну латексну піну, виготовлену шляхом вспінення смоли каучукового дерева гевея. Торговельна марка LATEXCO. Фірма виробник - N.V LATEXCO. Країна виробництва - BE" на суму 9733,72 грн.

2) пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов'язання по сплаті податку на додану вартість по товару:" Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах: - листи латексу LA0001/200*160*6 LATEXKERN DIA 22 KLASSE 1 (розміром 200*160*6 см)-60 шт., - листи з латексу LA0001/200*180*6 LATEXKARN DIA 22 KLASSE 1 (розміром 200*180*6 см)-50 шт., латекс являє собою синтетичну латексну піну, виготовлену шляхом вспінення смоли каучукового дерева гевея. Торговельна марка LATEXCO. Фірма виробник - N.V LATEXCO. Країна виробництва - BE" на суму 40881,64 грн;

та завищено податкове зобов'язання по сплаті податку на додану вартість по товару:" Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в рулонах: листи з латексу скручені в рулони РА2065/1500-200-20F LATEX PLAAT EXTRA GECOMPR (розміром 1500*200*2 см) - 15 шт., листи з латексу скручені в рулони РА2065/1000-200-30F PERFO PLAAT EXTRA SOFT (розміром 1000*200*3 см) - 25 шт., - латекс являє собою синтетичну латексну піну, виготовлену шляхом вспінення смоли каучукового дерева гевеї. Торговельна марка LATEXCO. Фірма виробник - N.V LATEXCO. Країна виробництва - BE" на суму 38934,90 грн.

На підставі вказаного акта 31 жовтня 2017 року відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №, згідно якого сума грошового зобов'язання за платежем «мито на товари, що ввозяться суб'єктами підприємницької діяльності» становить 12167,15 грн, в тому числі: за податковим зобов'язанням - 9733,72 грн та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 2433,43 грн.

Крім цього, з матеріалів справи вбачається, що 25 вересня 2017 року Головне управління ДФС у Чернівецькій області звернулось до товариства з обмеженою відповідальністю "Венето" із листом №2517/10/24-13-14-05-10, в якому просило надати інформацію стосовно фактичного використання товарів реалізованих товариством з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" по видатковій накладні від 19 квітня 2017 року №235 та зазначити найменування готової продукції виготовленої з придбаної у товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" незатверділої пористої вулканізованої гуми - латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах.

Листом №02/224 від 05 жовтня 2017 року товариство з обмеженою відповідальністю "Венето" повідомило, що придбавало у товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах.

Повідомило Головне управління ДФС у Чернівецькій області, що матеріал "латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" товариством використовується у виробництві ортопедичних матраців торгової марки "Венето", а саме у виготовленні готової продукції під назвою "матрац Венето дитячий Люкс", "матрац Венето Aktiv Dual", "матрац Венето Гранд Софт","матрац Венето Special Bio", "матрац Венето Інь Янь" за різними розмірами. Також повідомило, що основним видом економічної діяльності товариства є "виробництво матраців" КВЕД - 31.03.

Листом №3142/10/24-1314-05-10 від 01 листопада 2017 року Головне управління ДФС у Чернівецькій області повідомило позивача про направлення на його адресу указаного вище податкового повідомлення-рішення.

Не погоджуючись із таким, 13 листопада 2017 року позивач звернувся до Державної фіскальної служби України із скаргою, в якій просив скасувати податкове повідомлення-рішення № від 31 жовтня 2017 року.

Листом №19-11/6/99-99-11-03-03-25 від 19 січня 2018 року Державна фіскальна служба України повідомила позивача про залишення податкового повідомлення-рішення без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Також повідомила, що відповідно до пункту 56.10 статті 56 Податкового кодексу України рішення ДФС, прийняте за результатами розгляду скарги, не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але з урахуванням строків давності може бути оскаржене до суду в порядку, визначеному законодавством України.

У зв'язку із цим, не погоджуючись із прийнятим Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області податковим повідомленням-рішенням від 31 жовтня 2017 року №, товариство з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" звернулось до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 345 Митного кодексу України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо, зокрема, правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Частиною першою статті 345 Митного кодексу України визначено, що документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Згідно частини першої статті 351 Митного кодексу України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

Частиною другою-третьою статті 351 Митного кодексу України передбачено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих органові доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Документальна невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу органу доходів і зборів.

Відповідно до частини першої статті 354 Митного кодексу України результати перевірок оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу доходів і зборів та керівником підприємства, що перевірялося, або уповноваженою ним особою. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. За результатами зустрічної звірки складається довідка.

Згідно матеріалів справи 18 вересня 2017 року Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області прийнято наказ №957, на підставі якого проведено документальну невиїзну перевірку стану дотримання позивачем вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару №1, оформленого за митною декларацією від 19 квітня 2017 року №UA902070/2017/701055, за результатами чого складено акт №4162/23-13-14-05/36584299 від 13 жовтня 2017 року, який містить висновок про порушення, зокрема, частини першої статті 257, частини першої статі 69 Митного кодексу України, Правил 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Закону України "Про митний тариф України", в результаті чого занижено податкове зобов'язання по сплаті ввізного мита по товару: "Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" на суму 9733,72 грн.

Як вбачається з обставин справи, спір між товариством з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" та Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області фактично виник щодо правильності визначення коду товару за УКТЗЕД. Так, товар "Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" був класифікований позивачем за кодом , натомість відповідач вважає, що ввезений позивачем товар необхідно класифікувати за кодом .

Відповідно до пункту 20) частини першої статті 4 Митного кодексу України митна декларація - заява встановленої форми, в якій особою зазначено митну процедуру, що підлягає застосуванню до товарів, та передбачені законодавством відомості про товари, умови і способи їх переміщення через митний кордон України та щодо нарахування митних платежів, необхідних для застосування цієї процедури.

Згідно частини першої статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Статтею 67 Митного кодексу України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до статті 68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно положень статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД ; органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Отже, із наведеного слідує, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією, орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (далі - Порядок №428).

Згідно пункту 2 Порядку №428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до пункту 3 Порядку №428 УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Відповідно до статті 1 Закону України "Про митний тариф України" від 19 вересня 2013 року №584-VII митний тариф України є невід'ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Класифікація товарів здійснюється з врахуванням Основних правил інтерпретацій УКТЗД (додаток до Закону №584-VII).

Відповідно до пункту 1 Основних правил інтерпретацій УКТЗД класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил.

Згідно пункту 2 (a) Основних правил інтерпретацій УКТЗД будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного.

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 3 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретацій УКТЗД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно пункту 6 Основних правил інтерпретацій УКТЗД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД на основі характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Відповідно до розділу VII Основних правил "Полімерні матеріали, пластмаси та вироби з них; каучук, гума та вироби з них" до товарної позиції 4008 групи 40 каучук, гума та вироби з них належать пластини, листи, стрічки, смужки, прутки і фасонні профілі з вулканізованої гуми, крім твердої гуми, з пористої гуми. До підкатегорії відносяться пластини, листи і смужки або стрічки.

Згідно примітки 9 до групи 40 у товарних позиціях 4001, 4002, 4003, 4005 і 4008 терміни "плити", "листи" і "смуги та стрічки" означають лише плити, листи, смуги, стрічки та блоки правильної геометричної форми, нерозрізані або нарізані на прямокутники (включаючи квадрати), що є або не є готовими виробами з тисненою або нетисненою, або обробленою іншим способом поверхнею, крім матеріалів, нарізаних на куски іншої форми або підданих подальшій обробці.

З метою забезпечення виконання Закону України від 19 вересня 2013 року №584-VIII "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", Державною фіскальною службою України було прийнято наказ від 09 червня 2015 року №401, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення № 401).

Відповідно до пояснень №401 до товарної позиції 4008 "Пластини, листи, стрiчки, смужки, прутки і фасоннi профiлi з вулканiзованої гуми, крім твердої гуми" включаються: (1) Довгомірні пластини, листи, смуги або стрічки (з будь-яким розміром поперечного перерізу понад 5 мм) або просто нарізані за довжиною чи на прямокутники (включаючи квадрати). (2) Блоки правильної геометричної форми. (3) Прутки та профілі фасонні (включаючи нитки з будь-якою формою поперечного перерізу, в яких будь-який розмір поперечного перерізу понад 5 мм). Довгомірні профілі фасонні одержують за одну операцію (переважно екструзією), мають постійний чи повторюваний поперечний переріз від одного кінця до іншого. Вони включаються до цієї товарної позиції незалежно від того, нарізані вони чи не нарізані за довжиною. При цьому довжина куска, що відрізається, не повинна бути меншою за найбільший розмір поперечного перерізу. Продукти цієї товарної позиції можуть бути з обробленою поверхнею (тиснені, гофровані, рифлені, з оздобленням каналів, ребер і т.д.); вони можуть також бути простими чи забарвленими (у масі або на поверхні). Профілі фігурні з клейкою поверхнею, використовувані для ущільнення віконних рам, включаються до цієї товарної позиції. До неї також включається гумовий матеріал для підлоги в кусках, плитах, матах та інших виробах, одержаних просто нарізуванням пластин чи листів гуми на прямокутні (включаючи квадратні) форми. Класифікація продуктів, виготовлених з вулканізованої гуми (крім твердої гуми) у сполученні (у масі або на поверхні) з текстильним матеріалом, обговорена в Примітці 3 до групи 56 і Примітці 4 до групи 59. Сполучення вулканізованої гуми (крім твердої гуми) з іншими матеріалами включаються до цієї товарної позиції за умови, що вони зберігають основні властивості гуми. Отже, до цієї товарної позиції включаються: (A) Пластини, листи, смуги або стрічки з пористої гуми в сполученні з текстильними матеріалами (як визначено в Примітці 1 до групи 59), з повстю, фетром, або нетканими матеріалами, за умови, що ці текстильні матеріали використовуються тільки з метою армування (зміцнення) виробу. При цьому однотонні, невибілені, вибілені чи однорідно забарвлені текстильні тканини з повсть, фетр, або нетканні матеріали розглядаються лише як армуючий (зміцнювальний) матеріал за умови, що вони закріплені лише з однієї сторона пластин, листів смуг або стрічок. Візерункові, надруковані або більш складніше оброблені тканини та спеціальні матеріали, такі як ворсові тканини, тюль і мереживо, вважаються матеріалами, що виконують більш ширші функції, ніж армування (зміцнення). Пластини, листи, смуги або стрічки з пористої гуми, з'єднані з текстильним матеріалом з обох сторін, незалежно від властивостей тканини, не включаються до цієї товарної позиції (товарні позиції 5602, 5603 або 5906). (B) Повсть або фетр, просочені, з покриттям або дубльовані вулканізованої гумою (крім твердої гуми), що містить 50 мас. % або менше текстильного матеріалу або повністю впровадженого у гуму. (C) Неткані матеріали, або повністю впроваджені в гуму, або повністю покриті по обидва боки гумою за умови, що таке покриття можна побачити неозброєним оком без врахування зміни забарвлення, яке може відбутися. До цієї товарної позиції не включаються, серед іншого (inter alia): (a) транспортерні стрічки або привідні паси або бельтинг з вулканізованої гуми, нарізані або не нарізані по довжині (товарна позиція 4010);(b) пластини, листи смуги або стрічки, з обробленою чи необробленою поверхнею (включаючи квадратні або прямокутні вироби, вирізані з них), зі скошеними чи формованими краями, із закругленими кутами, з ажурними краями або оброблені інакше, чи нарізані на форми, крім прямокутних (включаючи квадратні) (товарні позиції 4014, 4015 або 4016); (c) ткані текстильні вироби в сполученні з гумовою ниткою (групи 50- 55 або 58); (d) продукти товарної позиції 5602 або 5603; (e) текстильні килими чи покриття з підкладкою з пористої гуми (група 57);(f) тканини кордні для покришок (товарна позиція 5902); (g) прогумовані текстильні матеріали, як визначено в Примітці 4 до групи 59 (товарна позиція 5906); (h) трикотажне полотно машинного чи ручного в'язання в сполученні з гумовою ниткою (група 60).

Отже, класифікація товару здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, приміток, додаткових приміток до груп товарів, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи.

Аналіз наведених правових актів засвідчує, що вони чітко та ясно регулюють правила визначення коду товару. Відповідно чіткими та ясними є ознаки діянь, які можуть кваліфікуватися як порушення таких правил.

Ці ознаки не залишають місця для адміністративного розсуду при вирішенні органом доходів і зборів питання, чи допустив декларант порушення правил класифікації товару. За таких умов повноваження щодо самостійного визначення коду товару не може вважатися дискреційним.

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 січня 2018 року у справі №806/1165/15 (номер провадження №К/9901/5455/18) та у постанові від 20 березня 2018 року у справі №814/978/17 (номер провадження №К/9901/5649/17).

Згідно частини п'ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведені вище норми, виходячи із зовнішнього виду, характеристики та назви задекларованого позивачем товару ("Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах"), суд приходить до висновку, що код товару, визначений товариством з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" - , більш конкретно описує цей товар та відповідно до припису підпункту "А" пункту 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД дає підстави вважати, що саме код товару, визначений позивачем, є правильним.

При цьому суд звертає увагу на те, що в указаних вище справах з аналогічних правовідносин Верховний Суд дійшов висновку, що товар "листи з вулканізованої незатверділої пористої гуми (латекс), правильної геометричної (прямокутної) форми", тобто аналогічний товару, про який йде мова в даній справі, повинен класифікуватися саме за кодом УКТЗЕД .

Що ж до тверджень відповідача про віднесення латексних перферованих листів до категорії УКТЗЕД у зв'язку із можливістю їх використання як матраци (основи матрацні) варто зазначити наступне.

Відповідно до розділу XX Основних правил "Різні промислові товари" до товарної позиції 9404 групи 94 "Меблі, постільні речі, матраци, матрацні основи, диванні подушки та аналогічні набивні речі меблів, світильники та освітлювальні прилади, в іншому місці не зазначені; світлові покажчики, табло та подібні вироби; збірні будівельні конструкції" належать основи матрацні; постільні речі та подібні вироби (наприклад, матраци, стьобані ковдри пухові та пір'яні, диванні подушки, пуфи і подушки), з пружинами або заповнені будь-якими матеріалами чи вироблені з пористої гуми або полімерних матеріалів, з покриттям чи без покриття. До підкатегорії відноситься, зокрема, матрац з гуми.

Згідно пункту (А) пояснень №401 до товарної позиції 9404 включаються: основи матрацні, тобто частина ліжка з пружинами, що звичайно складається з дерев'яного або металевого каркасу з пружинами чи сталевою дротяною сіткою (пружинні або дротяні основи) або з дерев'яного каркасу з внутрішніми пружинами і набиванням, покритими матерією (матрацні основи (підставки для матраців)).

Отже, матрацна основа це частина ліжка з пружинами, що складається з дерев'яного або металевого каркасу з пружинами чи сталевою дротяною сіткою (пружинні або дротяні основи) або з дерев'яного каркасу з внутрішніми пружинами і набиванням, покритими матерією (матрацні основи (підставки для матраців)).

Відтак, твердження відповідача, що ввезений позивачем товар є матрацною основою, а тому класифікується за кодом - помилкові.

Крім того, відповідно до пояснень виробника N.V latexco латекс поставлявся до товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" нерозрізаними листами правильної (прямокутної) форми, що не є готовими виробами з обробленою іншим способом поверхнею. Жодною із своїх характеристик товар не суперечить товарній групі .

Виробник вказував, що латекс не використовується ні у якості основного компоненту матраців, ні тим більше, у якості його єдиного компоненту. Дане використання є неможливим через м'якість даного матеріалу, тож у даному випадку необхідна жорстка основа, у вигляді пружинного блоку або кокосової койри.

Із вказаного вбачається, що отримані позивачем латексні листи не є виробами зазначеними у групі 94 УКТ ЗЕД, зокрема, в підпозиції - матраци з гуми, а є лише однією складовою виробництва матрацу.

Також згідно листа №02/224 від 05 жовтня 2017 року вбачається, що товариство з обмеженою відповідальністю "група Венето" використовує матеріал "латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" висотою у 6 см виключно лише як один з компонентів для виробництва готової продукції- матраців торгової марки "Венето", а саме у виготовленні продукції під назвою "матрац Венето дитячий Люкс", "матрац Венето Aktiv Dual", "матрац Венето Гранд Софт","матрац Венето Special Bio", "матрац Венето Інь Янь" за різними розмірами.

Тобто, латексні плити не є готовими матрацами і використовуються виключно у якості сировини під час виробництва ортопедичних матраців.

Щодо посилань відповідача в обґрунтування своєї позиції на інформацію, розміщену у мережі Інтернет, то суд оцінює такі критично, оскільки суб'єкт владних повноважень в силу приписів частини другої статті 19 Конституції України повинен діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому в обґрунтування правомірності свого рішення посилатися на норми права, при цьому згідно положень частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в обґрунтування правомірності свого рішення посилатися на належні докази, які були покладені в основу оскаржуваного рішення.

Водночас варто зазначити і те, що, як вбачається з обставин справи, задекларувавши товар "Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" за кодом , митні органи не оскаржували правильність визначення позивачем такого коду товару.

Відповідачем не надано доказів щодо проведення органом доходів і зборів експертизи вказаного товару відповідно до пункту 1 частини першої статті 356 Митного кодексу України, згідно якої взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

З огляду на викладене, посилання відповідача про неправильність визначення позивачем коду товару є безпідставними й необґрунтованими. Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області протиправно визначено класифікацію товару "Вироби з незатверділої пористої вулканізованої гуми-латекс перфорований, прямокутної форми, нарізаний з необробленими краями в листах та рулонах" за кодом , а відтак, незаконним є прийняте за результатом такого висновку податкове повідомлення-рішення щодо донарахування позивачу ввізного мита.

Згідно статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74 -76 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно частин першої - третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв'язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що відповідач як суб'єкт владних повноважень не довів правомірність оскаржуваного рішення. Натомість, з огляду на викладені вище мотиви, суд погоджується з твердженням позивача про безпідставність прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення від 31 жовтня 2017 року №.

Відтак, позов підлягає задоволенню повністю.

Частиною першою, сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Оскільки даний позов сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, підлягає задоволенню, а згідно наявного у справі платіжного доручення від 30 січня 2018 року №2602 позивачем за його подання сплачено судовий збір у розмірі 1762 грн 00 коп., то вказана сума підлягає поверненню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати прийняте Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області відносно товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" податкове повідомлення-рішення від 31 жовтня 2017 року №.

Стягнути з Головного управління ДФС у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану 200-А, м. Чернівці, 58013, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Здоровий сон" (вул. Гагаріна 7-Б, смт. Берегомет, Вижницький район, Чернівецька область, 59233, ) судові витрати, що складаються із судового збору, у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана через Чернівецький окружний адміністративний суд до Вінницького апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Оскільки в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 21 травня 2018 року.

Суддя О.П. Лелюк