Справа № 804/2754/17
Суддя: Сидоренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 804/2754/17
Провадження № 2-а/311/2/2018
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2018 року Василівський районний суд Запорізької області

у складі: головуючого - судді Сидоренко Ю.В.,

при секретарі - Осінцевій Л.А.,

за участю позивача ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2, ОСОБА_3

представників відповідача Палій Л.Р., Беренштейн І.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Василівка справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Відділу з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Дніпропетровської області про скасування припису і постанов про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В :

28.04.2017 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанов про накладення штрафу.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2017 року адміністративну справу за позовом ФОП ОСОБА_1 передано за предметною підсудністю до Василівського районного суду Запорізької області (т.1. а.с.87). Дана ухвала сторонами не оскаржена та набрала законної сили.

На обґрунтування заявлених позовних вимог позивач ФОП ОСОБА_1 зазначає, що 20.04.2017 року ним отримано від Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради «Укрпоштою» цінний лист №876 з описом вкладення, а саме: Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 березня 2017 року; приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 березня 2017 року; протоколом № 4 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30 березня 2017 року; протоколом № 5 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30 березня 2017 року. У той же день, 20.04.2017 року він отримав від відповідача відправлення (експрес-накладна №8580), в якому містилися: постанова про накладення штрафу № 13 від 14.04.2017 року; постанова про накладення штрафу № 14 від 14.04.2017 року.

Відповідно до отриманих ним Постанов про накладення штрафу № 13, № 14 від 14.04.2017 року, його, ОСОБА_1, було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. першим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144000,00 грн. (постанова № 13), та визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. першим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144000,00 грн. (постанова № 14).

Вважає винесені відповідачем постанови про накладення штрафу, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, посилаючись на те, шо позапланова перевірка є незаконною та безпідставною, а прийняті за її результатами документи не можуть служити підставою для покладення на суб'єктів господарювання будь-якої відповідальності, оскільки відповідно до «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» звернення фізичної особи про проведення перевірки міцності та надійності не може служити підставою для проведення позапланової перевірки, посилаючись на перевірку не наявних відомих громадянину факту порушень, а просто перевірити взагалі.

На думку ОСОБА_1, посилання відповідача щодо порушення ним вимог ч.2, ч.4 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вимог п. 3, 4, 6 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорії складності» є безпідставними та необґрунтованими. Висновки відповідача, щодо віднесення об'єкту будівництва до V категорії складності, ґрунтуються на тому, що за думкою Відповідача кількість осіб, що періодично бувають на об'єкті становить більше 1000 чоловік. Однак, вказані висновки Відповідача жодним чином не обґрунтовані, відсутні будь-які посилання на докази, якими обґрунтовуються зазначені висновки Відповідача. Таким чином, Відповідач на

власний розсуд визначив категорію складності об'єкта будівництва, без належних на те підстав.

В постанові Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 14 від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначено про наявні факти перевищення максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки 40%. В вищевказаній постанові зазначено, що площа земельної ділянки для забудови становить 1,4925 га, а максимально допустимий відсоток забудови становить 40 %, тобто 14925 кв.м * 40% = 5970 кв.м. В декларації про готовність об'єкту до експлуатації вказано загальну площу будівлі 6418,9 кв.м., та робить висновок про перевищення площі забудови на 448,9 кв.м. При цьому відповідачем навмисно не береться до уваги Робочий проект, в якому окрім загальної площі будівлі вказується також й площа забудови, яка становить 5920,77 кв.м. та хибно оперує термінами загальна площа будівлі та площа забудови земельної ділянки. Максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки визначається як відношення площі забудови будинку до площі земельної ділянки, тобто 5920,77/14925х100%=39,67 %, що не перевищує заявлені 40 % у містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки.

Висновки, зроблені в Акті перевірки від 30.03.2017 року не відповідають дійсності та є хибними, оскільки в самому акті зазначено, що у ході проведення перевірки з виїздом за місцем розташування об'єкта будівництва отримати документацію стосовно об'єкта «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» не було можливим у зв'язку з відсутністю керівника (або уповноваженої ним особи) ТОВ «Пересувна механізована колона № 19». Також у зв'язку з відсутністю керівника (або уповноваженої ним особи) не було здійснено фактичні заміри будівлі, що свідчить про незаконність висновків, складених на припущеннях.

Посилання відповідача на факт порушення вимог ДБН В 1.1-12:2014 є безпідставними, оскільки ці вимоги не можуть поширювати свою дію на документацію, яка була виготовлена та затверджена до набрання чинності вказаними ДБН. Під час виготовлення проектної документації діяли норми ДБН В.1.1-12:2006, які поширюються на проектування, будівництво, реконструкцію і відновлення залізобетонних, металевих, кам'яних і дерев'яних конструкцій будівель і споруд, що зводяться або розміщені на майданчиках із сейсмічністю 6 балів і вище. За картою А (Додаток А) ДБН В.1.1-12:2006 м. Нікополь має позначку 5 балів, відповідно вказані норми ДБН не є обов'язковими для застосування для даного об'єкту.

Постанова Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 є підзаконним нормативним актом, який встановлює порядок архітектурно-будівельного контролю будівництва не усіх, а лише тих об'єктів архітектури, які за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, тобто зазначена Постанова Кабінету Міністрів України не встановлює порядок архітектурно-будівельного контролю об'єктів будівництва I, II, III категорії складності. Відповідно до зареєстрованих декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації, об'єкт архітектури, за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до III категорії складності, що визначається розрахунком категорії складності. Тобто здійснивши архітектурно-будівельний контроль об'єктів будівництва III категорії складності, відповідач вийшов за межі свої повноважень, а позапланова перевірка від 30.03.2017 року проведена з порушенням вимог ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та її результати та документи, які складені та отримані за результатами, в силу ст.70 КАС України взагалі не можуть прийматись до уваги, так як ці результати є доказами, одержаними з порушенням Закону.

Тому, позивач вважає, що відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради було видано незаконні припис та постанови на підставі висновку незаконної перевірки, тому він вимушений звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та інтересів з даним позовом, в якому просить: визнати протиправними та скасувати: 1) припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 березня 2017 року; 2) постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 13 від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 14 від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2017 року адміністративну справу передано за предметною підсудністю до Василівського районного суду Запорізької області.

Ухвалою Василівського районного суду Запорізької області від 21 липня 2017 року відкрито провадження по справі та призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою Василівського районного суду Запорізької області від 04 серпня 2017 року закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

В судовому засідання позивач ОСОБА_1 заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить позов задовольнити за підставами, викладеними у позовній заяві.

В судовому засіданні представники позивача - ОСОБА_2, адвокат ОСОБА_3 заявлені

позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги підтримали у повному обсязі, наполягають на їх задоволенні за підставами, викладеними у позовній заяві та просять суд визнати протиправними та скасувати: 1) припис Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 березня 2017 року; 2) постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 13 від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) постанову Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 14 від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Представники відповідача Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Дніпропетровської області: Палій Л.Р., Беренштейн І.Г. заявлені позивачем ОСОБА_1 позовні вимоги не визнали у повному обсязі, посилаючись на письмові заперечення проти позову, викладені в редакції від 31.05.2017 року (том № 1 а.с.59-65), та в яких посилаються на те, що відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов'язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень, відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". 23.09.2016 на підставі акту приймання-передавання документів від 23.09.2016 року №35 від Держархбудінспекції до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради, зазначений відділ, утворений відповідно до рішення Нікопольської міської ради від 03.07.2015 року № 59-63/УІ «Про затвердження структури, загальної чисельності штатних одиниць виконавчих органів Нікопольської міської ради», на який покладено виконання функцій державного архітектурно-будівельного контролю на території населених пунктів, на які поширюється компетенція Нікопольської міської ради Дніпропетровської області, розпочав здійснювати повноваження, покладені на нього відповідно до законодавства України. Згідно абзацу 8 пункту 7 вищевказаного Порядку підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

На виконання вимог речення 2 абзацу п'ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Відповідачем направлено звернення гр. ОСОБА_8 до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України на погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на підставі зазначеного звернення. Листом ДАБІ України повідомлено Відділ з питань ДАБК НМР, що відповідно до роз'яснень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30.01.2017 року № 8/17-110-17 щодо застосування норм Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03.11.2016 року) та з урахуванням вимог пункту 4 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1726-УІІ від 03.11.2016 року органи ДАБК зобов'язані керуватись Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. Разом з тим, зауважень щодо змісту звернення ОСОБА_8 щодо необхідності проведення перевірки «ІНФОРМАЦІЯ_2» як підстави для здійснення заходів ДАБК у листі ДАБІ України не міститься. Виходячи з вищевикладеного, вважають звернення ОСОБА_8 щодо необхідності проведення перевірки «ІНФОРМАЦІЯ_2» є належною підставою для здійснення позапланової перевірки об'єкту «Будівництво виставкового центру її торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1», а сама перевірка є правомірною ті законною.

18.03.2017 року ФОП ОСОБА_1 направлено листи поштовим відправленням «Укрпошта» № 173 та № 467 стосовно сповіщення про час проведення позапланової перевірки, необхідність надання відповідної проектної документації на вищевказаний об'єкт будівництва. 14.04.2017 року на підставі поданих документів і матеріалів, які було складено за результатами позапланової і перевірки, Відповідачем винесено постанову № 13 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а саме: вимог частини 2, частини 4 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності» від 11.04.2011 № 557), якою суб'єкта містобудування, що здійснив проектування об'єкту, ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом першим частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (заниження категорії складності об'єкта будівництва). На виконання вимог пункту 7 постанови Кабінету Міністрів України від 11.04.201 № 557 під час проведення позапланової перевірки Відповідачем здійснено розрахунок категорії складності об'єкта перевірки.

Відповідно до даних ТЕГІ, що заявлені в п.14 Декларації про готовність об'єкта «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» від 03.12.2014 року № ДП 02 об'єкт одноповерховий. Площа забудови будинку, яка визначається (Додаток Б ДБН В.2.2-9-2009) як площа горизонтального перерізу по зовнішньому обводу будинку на рівні цоколя, включаючи частини, що виступають, дорівнює 5974 кв. м і має бути більшою, ніж загальна площа будинку (дорівнює 6418,9 кв.м), яка вимірюється в межах внутрішніх поверхонь зовнішніх стін. По факту маємо протилежне. Що свідчить про наявність в межах будинку ще одного (як мінімум) поверху площею 498.13 кв. м не заявленого технологічного призначення, що передбачає додаткову кількість обслуговуючого персоналу, які постійно перебувають, ніж ті, що заявлені в п. 14 декларації (34 чол.) та в наданому Позивачем розрахунку.

У Декларації зазначено код об'єкта, згідно з державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000 - 1230,1, який класифікує вищезазначений об'єкт як торгові центри, універмаги, магазини. законодавчими і нормативними актами встановлено, виставка - це окремій захід або заходи, які здійснюються з метою просу товарів на ринок, проводяться в окремому приміщенні та у визначені строки. Оскільки так звана «виставка та демонстрація товарів» з метою подальшої реалізації здійснюється у приміщені будівлі об'єкта перевірки постійній основі, то вона не може бути окремим тимчасовим заходом розглядати її як виставку (з точки зору виставкового заходу, як передбачено «Про рекламу») не є можливим.

Враховуючи вищевикладене, площі, які зазначені Позивачем у розрахунку категорії складності, а саме виставочні - 3782,2 кв. м і демонстраційного залу 258,8 кв. м, слід вважати торговою площею магазину з відкритою викладкою товарів. Керуючись вищевикладеним та вимогами абзацу 22 розділу З ДБН В.2.2-23:2009 визначаємо, що торговельна площа об'єкта дорівнює 6418,9 кв. м. Відповідно до пункту 8.2 Розділу 8 ДБН В.2.2-23:2009 кількість покупців визначається із розрахунку 3 кв.м торгівельної площі (з урахуванням обладнання) на особу. Отже, визначаємо кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті: 6418,9 кв. м/3 кв. м/особу = 2140 осіб. За характеристикою «Кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті» об'єкт «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» відповідно до таблиці 1 ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013, відноситься до класу наслідків (відповідальності) ССЗ, а за критеріями таблиці А.1 Додатку А належить до V категорії складності. Однак, додаток Е ДБН В.2.2-16-2005 носить рекомендаційний характер. До того ж, використана Позивачем у дії 2) взагалі не передбачена змістом ДБН В.2.2-16-2005 та відображає суб'єктивне ставлення до змісту ДБН В.2.2-16-2005.

Враховуючи вимоги Додатку Ж ДБН А.2.1-1:2008 та роз'яснення Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Щодо обов'язковості проведених експертизи проектної документації на будівництво об'єктів І-Ш категорії" складності, що споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними умовами» від 27.09.2013 року інженерно-геологічні умови другої категорії складності належать до складних інженерно-геологічних умов.

Тому, вважають позовні вимоги фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 необгрунтованими, в судовому засіданні не доведеними та в їх задоволенні просять відмовити у повному обсязі.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що він є керуючим магазином «ІНФОРМАЦІЯ_2» та в його функціональні обов'язки, крім інших, входить також функція контролю, відповідно до якої він стежить за порядком, графіком роботи, власником даного магазину він не є та власника магазина він не представляє. Також суду пояснив, що весною 2017 року для перевірки магазину «ІНФОРМАЦІЯ_2» приходила Палій Л.Р. разом з іншим представником Нікопольської міської ради, а також з ними було двоє працівників муніципальної поліції. Вони пред'явили посвідчення та надали направлення на перевірку. На час перевірки директора на місці не було, він перебував у відрядженні. Перевірка вказаними особами тривала близько п'яти хвилин, далеко в середину приміщення магазину перевіряючі не заходили, детально приміщення не оглядали, заміри в приміщенні магазину не робили.

Вислухавши в судовому засіданні під час судового розгляду даної адміністративної справи пояснення позивача ФОП ОСОБА_1, представників позивача - ОСОБА_2, ОСОБА_3, пояснення представників відповідача Палій Л.Р., Беренштейн І.Г., показання свідка ОСОБА_7, ретельно дослідивши матеріали даної адміністративної справи № 804/2754/17, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами адміністративної справи, суд вважає, що заявлені ФОП ОСОБА_1 позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 30 березня 2017 року начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О., головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Палій Л.Р., складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариством з обмеженою відповідальністю «Пересувна механізована колона №19» вул.Кольцова,27 м.Херсон», назва та місцезнаходження об'єкта будівництва «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» на підставі заяви громадянина ОСОБА_8 від 08.02.2017 року за № 46 (том №1 а.с. 38-45).

30 березня 2017 року, начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О. за результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, на підставі якого необхідно привести проектну документацію на об'єкт будівництва «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою: АДРЕСА_1» у відповідність з вимогами законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єкту містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил до 28.04.2017 року (том № 1 а.с. 14-18)

30 березня 2017 року, головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Палій Л.Р. складено протокол № 4 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за абз. 1 ч. 1 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (том № 1 а.с.19-23).

30 березня 2017 року, головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Палій Л.Р. складено протокол № 5 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за абз. 1 ч. 1 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (том № 1 а.с.24-27).

На підставі вищевказаних актів, припису та протоколів, 14 квітня 2017 року постановою № 13 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності , винесеною начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О., фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на накладено штраф у сумі 144000,00 гривень (том № 1 а.с.10-13).

14 квітня 2017 року постановою № 14 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесеною начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О., фізичну особу підприємця ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на накладено штраф у сумі 144000,00 гривень (том № 1 а.с.32-37).

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (надалі - Порядок №553).

Відповідно до частини 1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VІ (в редакції станом на час виникнення правовідносин) архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовником, проектувальником, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Абзац 2 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Даний Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженийпостановою КМУ від 23.05.2011 року №553(в редакції на час виникнення правовідносин, надалі Порядок № 553).

У пункті 2 цього Порядку № 553 також встановлено, що архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року N 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до ч.5 ст. 12 Порядку №553 Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язаний - надсилати повідомлення про проведення планової перевірки субєкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового звязку або вручати особисто під розписку керівнику субєкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: - у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; - дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; - за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до положень п.п. 16, 17, 21 наведеного Порядку № 553 від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.3 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами Інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п.7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки, є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Згідно з п. 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.п.13,14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється

державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Згідно з пунктами 16,17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, суд вважає, що відповідачем не доведено правомірність оскаржуваних рішень, тобто дотримання при їх постановленні норм процесуального права.

Відповідно до ст.254 КУпАП про вчинене адміністративне правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Позивачем ОСОБА_1 надано в судовому засіданні пояснення, що він жодним належним чином не повідомлявся про проведення відповідачем щодо об'єкту будівництва будь-яких перевірок, крім того, він є проектувальником вказаного вище об'єкта за адресою: АДРЕСА_1 та не може нести відповідальність за власника (замовника) вказаного об'єкта будівницва.

Відповідно до «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю»

позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю , підставами для проведення оспорюваної позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Зі змісту письмового відзиву на позов та пояснень представників відповідача, наданих у судових засіданнях, а також як вбачається з листа Відповідача та направлення для проведення позапланової перевірки судом встановлено, що підставою для проведення перевірки стало звернення 08.02.2017 року гр.ОСОБА_8 щодо проведення перевірки стосовно міцності та надійності будівлі магазину «ІНФОРМАЦІЯ_2.», та відповідності проектної документації збудованого приміщення магазину вимогам державних будівельних норм і правил за адресою: АДРЕСА_1» (т.1 а.с.162).

Разом з тим, на неодноразові виклики до суду вказаний свідок ОСОБА_8 не з'явився, за адресою його місце проживання, яка вказана у його заяві до Начальника державного архітектурно-будівельного контролю, розташований заклад охорони здоров'я: амбулаторія №12 КЗ «Нікопольський центр первинної медико-санітарної допомоги», який функціонує з 10.04.2012 року по теперішній час (т.2 а.с.141, 145-151). Тому,з урахуванням наведеного, є надто сумнівним взагалі існування такої особи як ОСОБА_8, заява якого стала підставою для проведення перевірки.

Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема ст..2 Закону, дія Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, тобто й на порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до положень ст.6 вказаного Закону підставою для позапланового заходу є - звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, відповідач листом про погодження перевірки № 74 від 09.02.2017 року звернувся до Держархбудінспекції Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України.

Листом № 40-701-11/22-18 від 14.03.2017 року Держархбудінспекція України надала відповідь, якою повідомлено про неможливість проведення позапланової перевірки, оскільки вона суперечить вимогам ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, перевірка, якщо така і проводилась, здійснювалась без фактичного обстеження об'єкта будівництва, що підтверджено також в судовому засіданні показаннями свідка ОСОБА_7, та виключно на підставі інформації, зазначеної у деклараціях про початок декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та документів 2003 року виданих Нікопольською філією ДП ДДПІ «Дніпроцивільпроект», які не стосуються об'єкту перевірки.

З огляду на викладене вище, вважаємо, що Відповідач не дотримався порядку проведення перевірки, оскільки його дії не узгоджуються із положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553.

За таких обставин, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Будівництво виставкового центру з торгівельними площами за адресою АДРЕСА_1» є незаконною та не може покладатись в основу оскаржуваних постанов.

Крім того, розгляд адміністративної справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який відбувся 14 квітня 2017 року у приміщенні Відділу з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Дніпропетровської області без надання позивачу ФОП ОСОБА_1 матеріалів адміністративного провадження, що в свою чергу, позбавило останнього права на подання заперечень на результати перевірки, викладених в акті та унеможливило належним чином з дотриманням своїх процесуальних прав здійснити свій захист як сторони у даній справі, що є неприпустимим.

Аналіз наявних у справі письмових доказів підтверджує, що позивач ФОП ОСОБА_1 про проведення перевірки належним чином не повідомлявся, сама перевірка проведена без участі представника позивача, поверхово, у відсутність проектної документації, і жодних доказів на спростування вказаного, відповідачем суду не надано та в судовому засіданні не доведено.

Суд зауважує, що відсутність доказів повідомлення позивача про проведення перевірки порушило права останнього надати свої пояснення та докази на спростування висновків акту перевірки.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при

розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне порушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Стаття 278 КУпАП визначає умови підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення. Згідно даної норми, орган, (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали, чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до принципу 6 Рекомендації № R (91) 1 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам стосовно адміністративних санкцій, ухваленої 13 лютого 1991 року, при застосуванні адміністративних санкцій, окрім сформульованих у Резолюції (77) 31 принципів справедливої адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватися такими особливими принципами: 1) особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться у вину; 2) вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; 3) вона або її представник інформується стосовно характеру доказів у справі, зібраних проти неї; 4) вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; 5) адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

За змістом ч.2 ст.283 КУпАП постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

В порушення вказаних вимог Закону, справу про притягнення до адміністративної відповідальності позивача ФОП ОСОБА_1 розглянуто у його відсутності, без наявності необхідних проектних документів, які б слугували підставою для притягнення його до відповідальності, що грубо порушує його права та законні інтереси щодо можливості надання пояснень та докази на спростування висновків, які покладені в основу вказаних оскаржуваних рішень.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що допущені відповідачем порушення Порядку № 553 при проведенні позапланової перевірки, складання акта перевірки, припису від 30.03.2017 року а також оскаржуваних постанов від 14.04.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності позбавили ОСОБА_1 його законних прав, а тому є такими, що виключають правомірність винесених відносно позивача припису та постанов.

Вказані обставини виключають можливість притягнення ФОП ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення вищевказаного правопорушення, тому адміністративне стягнення накладено на нього з порушенням встановленого законом порядку.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Виходячи з наведених обставин та враховуючи те, що відповідач порушив процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності, належним чином не встановив, відповідно до законодавства, фактичні обставини щодо наявності або відсутності порушення і позбавив ФОП ОСОБА_1 можливості належним чином підготуватись та надати пояснення та докази в підтвердження відсутності складу правопорушення, а також скористатися допомогою адвоката чи іншого фахівця в галузі права, суд у відповідності до вимог ст.9 КАС України, вважає за необхідне визнати протиправною та скасувати оскаржувані припис та постанови.

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

У розумінні ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доказами долученими до матеріалів справи підтверджено, що відповідні критерії відповідачем не дотримані, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.

З огляду на встановлені судом обставини та викладені вище висновки, суд вважає за необхідне, з метою захисту прав позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень, визнати припис від 30.03.2017 року, постанову № 13 від 14.04.2017 року , постанову № 14 від 14.04.2017 року про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності - адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 144000,00 грн. протиправними та такими, що прийняті необґрунтовано, а тому підлягають скасуванню.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що заявлені ФОП ОСОБА_1 позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з вищенаведених підстав.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та мешкає за адресою:. АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) до Відділу з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради Дніпропетровської області (вул. Енергометалургів буд.3 м. Нікополь Дніпропетровської області, ) про скасування припису і постанов про накладення штрафу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Припис відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30 березня 2017 року.

Визнати протиправною та скасувати Постанову відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 13 від 14.04.2017 року, винесену начальником відділу з питань державного архітектурного-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О. про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати протиправною та скасувати Постанову відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Нікопольської міської ради № 14 від 14.04.2017 року, винесену начальником відділу з питань державного архітектурного-будівельного контролю Нікопольської міської ради Кириченко Г.О. про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішення може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Василівський районний суд Запорізької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.15.5. розділу У11 Перехідних положень КАС України у редакції від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігається порядок подачі апеляційних скарг та надсилання їх до суду апеляційної інстанції, що діяв до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто через суд першої інстанції.

Суддя

Василівського районного суду

Запорізької області Ю.В. СИДОРЕНКО