Справа № 826/16775/17
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2018-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/203
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

21 травня 2018 року № 826/16775/17

За позовом Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод"

До Головного управління ДФС у Київській області

Про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.09.17 р.

Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

Позовні вимоги заявлені про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 12.09.2017 року № .

В судовому засіданні 29.03.2018 року оголошено ухвалу про перехід до розгляду справи порядку письмового провадження згідно ч. 9 ст. 205 КАС України.

Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Березанський комбікормовий завод" (код 04529944,: 07543, Київська область, м. Березань, вул. Маяковського, 12), зареєстроване в якості юридичної особи 03.04.1997 р., перебуває на обліку як платник податків у Баришівсько-Березанському відділені Броварської ОДПІ Головного управління ДФС у Київській області.

Позивачем подано звітну та уточнюючу податкову декларацію платника земельного податку за червень 2017 року від 11.07.2017 року № та від 21.07.2017 року №.

Головним управлінням ДФС у Київській області на підставі пп. 20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод" з питань повноти нарахування узгодженої суми податкового зобов'язання з земельного податку, за результатами якої складено акт камеральної перевірки від 19.08.2017 року № 2548/12-13/04529944.

Згідно акту перевірки встановлено наступне.

На виконання вимог п. 1 ст. 284 Податкового кодексу України Березанська міська рада прийняла рішення №136-15-VII від 23.06.16 р. та встановила ставку земельного податку на земельні ділянки, які перебувають у постійному користуванні суб'єктів господарювання (крім державної та комунальної власності) у розмірі 12% від їх нормативно-грошової оцінки.

Платником при розрахунку суми земельного податку за червень 2017 року зазначено ставку податку в розмірі 1%, внаслідок чого встановлено заниження грошового зобов'язання по земельному податку на 282526,90 грн. (25 684, 26 грн. - задеклароване податкове зобов'язання, 308 211, 16 грн. - нараховане за результатами перевірки податкове зобов'язання).

За наслідками перевірки Головним управлінням ДФС у Київській області винесено податкове повідомлення-рішення від 12.09.2017р. №, яким позивачу збільшено суму грошового зобов'язання з земельного податку з юридичних осіб у сумі 282 526,90 грн. за основним платежем та 141 263,45 грн. за штрафними санкціями.

22.09.2017 року позивачем оскаржено вказане рішення в адміністративному порядку, і рішенням Державної фіскальної служби України "Про результати розгляду скарги" від 23.11.2017 року № 27288/6/99-99-11-03-01-25 в задоволенні скарги ПрАТ "Березанський комбікормовий завод" відмовлено, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області № від 12.09.2017 року залишено без змін.

Позивач - Приватне акціонерне товариство "Березанський комбікормовий завод" вважає податкове повідомлення рішення від 12.09.2017р. № протиправним та просить суд скасувати його з наступних підстав.

На думку позивача, камеральна перевірка проведена неуповноваженою особою, оскільки згідно акту перевірки від 19.08.2017року №2548/12-13/04529944 вона проведена в приміщенні Баришівсько-Березанського відділення Броварської ОДПІ Головного управління ДФС у Київській області головним державним інспектором вказаного відділення, який і підписав акт перевірки.

Крім того, камеральна перевірка не може проводитися з питань заниження грошового зобов'язання по земельному податку.

Згідно п. 19-1.1 ст. 19, пп. 20.1.4 п. 20. 1 ст. 20 Податкового кодексу України повноваження на здійснення перевірок належать контролюючому органу, до яких належать контролюючі органи обласного та центрального рівня, відповідно, компетентним органом для проведення перевірки є Головне управління ДФС у Київській області.

Позивач вважає, що висновок акту перевірки від 19.08.2017 року №2548/12-13/04529944 є безпідставним та необґрунтованим та суперечить вимогам п.п.12.3.4 п. 12.3 ст. 12 Податкового кодексу України, оскільки ним без порушень прядку заповнення податкової звітності по платі за землю, та без порушень розрахунку суми земельного податку за червень 2017 року зазначено ставку в розмірі 1%.

Рішення Березанської міської ради № 136-15-VІІ від 23.06.2016 року про встановлення ставки земельного податку за земельні ділянки, які перебувають у постійному користуванні суб'єктів господарювання у розмірі 12% від їх нормативно-грошової оцінки, не було опубліковано ні в друкованих засобах масової інформації Березанської міської ради, ні у місцевих друкованих засобах масової інформації.

Позивач також зазначає про безпідставне нарахування контролюючим органом штрафу у розмірі 50% суми нарахованого податкового зобов'язання у зв'язку з повторним протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов'язання з цього податку, оскільки в акті перевірки не міститься будь-яких посилань про наявність повторності заниження зобов'язань по земельному податку, чи наявного раніше визначення податковим органом суми податкового зобов'язання.

Відповідач - Головне управління ДФС у Київській області - проти задоволення позовних вимог заперечив, підтримавши висновки акту перевірки.

Зокрема, при розрахунку суми податкових зобов'язань по земельному податку за червень 2017 року позивачем не враховано рішення Березанської міської ради, згідно якого ставка земельного податку за земельні ділянки, які перебувають у постійному користуванні суб'єктів господарювання (крім державної та комунальної власності) у 2017 році становить 12% від їх нормативно-грошової оцінки.

Вказане рішення оприлюднено на офіційному сайті за адресою berezan.kiev.ua згідно вимог законодавства.

Щодо нарахування позивачу 50% штрафу за повторне порушення відповідач зазначає, що перше порушення встановлено згідно акту камеральної перевірки від 22.03.2017 року та податкового повідомлення-рішення від 10.04.2017 року №.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до п.75.1. ст.75 Податкового кодексу України контролюючи органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки-цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 76.1 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

В даному випадку камеральна перевірка Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод" з питань повноти нарахування узгодженої суми податкового зобов'язання з земельного податку, про що складено акт камеральної перевірки від 19.08.2017 року № 2548/12-13/04529944, проведена Головним управлінням ДФС у Київській області саме на цих, передбачених законодавством підставах.

Зокрема, перевірці підлягали дані, зазначені у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків - звітна та уточнююча податкова декларація платника земельного податку за червень 2017 року від 11.07.2017 року № та від 21.07.2017 року №, що відповідає п. 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України.

Податковий кодекс України не містить обмежень щодо можливості проведення камеральних перевірок щодо податкової звітності з земельного податку; в даному випадку предметом перевірки була повнота нарахування узгодженої суми податкового зобов'язання з земельного податку, за результатами якої відповідач дійшов висновку про заниження задекларованої суми податку, що також відповідає вказаному положенню Податкового кодексу України.

Згідно пп.20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно пп.19-1.1.1 п. 19-1.1 ст. 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.

Згідно змісту акту перевірки від 19.08.2017 року №2548/12-13/04529944 він проведений Головним управлінням ДФС у Київській області як контролюючим органом в межах своїх повноважень, а не Баришівсько - Березанським відділенням Броварської ОДПІ поза межами передбачених ст. 19-3 Податкового кодексу України повноважень.

Щодо особи перевіряючого, то відповідно до наказу Головного управління ДФС у Київській області від 18.01.2017 року № 45 "Про прикомандирування працівників об'єднаних державних податкових інспекцій" та наказу від 03.04.2017 року № 572 "Про внесення змін до Наказу ГУ ДФС у Київській області від 18.01.2017 року № 45" головний державний інспектор відділу податків та зборів з юридичних осіб Баришівсько - Березанського відділення Броварської ОДПІ Березко Н.В. була прикомандирована до Головного управління ДФС у Київській області та проводила камеральну перевірку, і це не означає, що перевірка проведена не Головним управлінням ДФС у Київській області.

За таких обставин суд не вважає обґрунтованим висновок позивача про проведення перевірки неуповноваженим органом.

Щодо висновків акту перевірки та оскаржуваного повідомлення-рішення по суті суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 269 Податкового кодексу України -

269.1. Платниками податку є: 269.1.1. власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); 269.1.2. землекористувачі.

Відповідно до ст. 271 Податкового кодексу України -

271.1. Базою оподаткування є: 271.1.1. нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; 271.1.2. площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.

271.2. Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Отже, власники (користувачі) земельних ділянок зобов'язані сплачувати земельний податок, розрахований згідно із нормативною грошовою оцінкою земельної ділянки, отриманої в установленому порядку. Підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

Пунктом 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України визначено, що платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов'язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Платник плати за землю має право подавати щомісяця звітну податкову декларацію, що звільняє його від обов'язку подання податкової декларації не пізніше 20 лютого поточного року, протягом 20 календарних днів місяця, що настає за звітним.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач має в постійному користуванні земельну ділянку згідно з державним актом від 29.12.2001 КВ №001003.

До податкового органу Приватним акціонерним товариством "Березанський комбікормовий завод" подано звітну та уточнюючу податкові декларації з плати за землю за червень 2017 року від 11.07.2017 та від 21.07.2017 року № та № із зазначенням ставки земельного податку у розмірі 1%.

Ставки земельного податку визначаються рішеннями органів місцевого самоврядування, оскільки з 1 січня 2015 року плату за землю віднесено до місцевих податків як одну із складових податку на майно.

Відповідно до п. 12.3 Податкового кодексу України (в редакції станом на 01.01.16 р.) сільські, селищні, міські ради та ради об'єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, в межах своїх повноважень приймають рішення про встановлення місцевих податків та зборів.

Згідно пп.12.3.1 п. 12.3 ст. 12 Податкового кодексу України встановлення місцевих податків та зборів здійснюється у порядку, визначеному цим Кодексом.

12.3.2. При прийнятті рішення про встановлення місцевих податків та зборів обов'язково визначаються об'єкт оподаткування, платник податків і зборів, розмір ставки, податковий період та інші обов'язкові елементи, визначенні статтею 7 цього Кодексу з дотриманням критеріїв, встановлених розділом XII цього Кодексу для відповідного місцевого податку чи збору.

12.3.3. Копія прийнятого рішення про встановлення місцевих податків чи зборів надсилається у десятиденний строк з дня оприлюднення до контролюючого органу, в якому перебувають на обліку платники відповідних місцевих податків та зборів.

12.3.4. Рішення про встановлення місцевих податків та зборів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосовування встановлюваних місцевих податків та зборів або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Згідно ч.5 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Згідно ч. 11 ст. 59 Закону акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов'язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Згідно 12 ст. 59 Закону акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

В свою чергу, згідно ст. 12 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а у разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.

Згідно матеріалів справи рішенням Березанської міської ради від 23.06.2016 р. №136-15-VІІ "Про місцеві податки і збори" затверджено Положення про плату за землю в місті Березань.

Згідно із п. 6.1 вказаного Положення встановлена ставка податку за земельні ділянки, які перебувають у постійному користуванні суб'єктів господарювання (крім державної та комунальної власності ) - у розмірі 12 відсотків від їх нормативної грошової оцінки.

Згідно п. 5 рішення Березанської міської ради від 23.06.2016 р. №136-15-VІІ "Про місцеві податки і збори" воно набуває чинності з 01.01.2017 року.

Вказане рішення скероване органом місцевого самоврядування до Баришівського відділення Переяслав-Хмельницької ОДПІ листом від 19.07.2016 року №9-18-68 на виконання вимог ст.12 Податкового кодексу України.

Відповідач посилається на ту обставину, що вказане рішення Березанської міської ради від 23.06.2016 р. № 136-15-VІІ оприлюднене на офіційному сайті Березанської міської ради (berezan.org.ua).

Зокрема, така інформація була надана відповідачу на його запит від 24.03.2017 року №614/09/10-01-12 листом виконавчого комітету Березанівської міської ради від 24.03.2017 року №9-25-671.

Також у вказаному листі міститься посилання на той факт, що станом на даний час (24.03.2017 року) сайт заблокований, і після створення нового сайту ради всі рішення будуть на нього перенесені.

Будь-яких доказів оприлюднення вказаного рішення у друкованих засобах масової інформації та/або на сайті Березанівської міської ради в передбачений ст. 12 Податкового кодексу України строк суду не надано, тоді як позивач стверджує про відсутність вказаного рішення на сайті до 15.07.2017 року.

Перевірити оприлюднення рішення Березанської міської ради від 23.06.2016 р. №136-15-VІІ "Про місцеві податки і збори" мав саме відповідач перед його застосуванням для перевірки правильності нарахування місцевих податків і зборів платниками податків.

За відсутності доказів факту оприлюднення рішення Березанської міської ради від 23.06.2016 р. №136-15-VІІ "Про місцеві податки і збори", яким затверджено Положення про плату за землю в місті Березань, згідно пп.12.3.4 ст. 12 Податкового кодексу України норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

З врахуванням викладеного у суду відсутні підстави для висновку про дотримання вимог ст. 12 Податкового кодексу України при оприлюдненні рішення органу місцевого самоврядування і, відповідно, відсутність підстав для застосування передбачених ним ставок земельного податку з 01.01.2017 року.

Щодо застосування до позивача 50% штрафних санкцій суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 123.1 ст. 123 Податкового кодексу України у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов'язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов'язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

При повторному протягом 1095 днів визначенні контролюючим органом суми податкового зобов'язання з цього податку, зменшення суми бюджетного відшкодування - тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 50 відсотків суми нарахованого податкового зобов'язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.

В даному випадку повторність допущення позивачем повторного правопорушення відповідач обґрунтовує актом камеральної перевірки від 22.03.2017 року та податковим повідомленням-рішенням від 10.04.2017 року №, які також є предметом судового оскарження. Згідно постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.11.2017 року у справі №826/7853/17 вказаний акт та рішення стосуються земельного податку за січень 2017 рік.

Тобто, в даному випадку виявлене порушення стосується одного податку, вказане положення Податкового кодексу України не передбачає як необхідну умову застосування штрафу у розмірі 50 відсотків неоскарження рішення контролюючого органу по попередньому порушенню або залишення його без змін, відповідно, у відповідача формально були підстави застосовувати вказану санкцію.

Проте, її застосування, як і застосування штрафу у розмірі 25 відсотків, обґрунтоване лише у випадку наявності порушення податкового законодавства по суті.

Оскільки в даному випадку згідно вищенаведеного суд дійшов висновку про протиправність висновків акту перевірки, застосування штрафних санкцій є протиправним незалежно від їх розміру.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку оскаржуване рішення прийняте на порушення вимог обґрунтованості, що є підставою для визнання його протиправним та скасування.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 257-262, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 12.09.2017 року № .

3. Присудити на користь Приватного акціонерного товариства "Березанський комбікормовий завод" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області 6 356, 86 грн. судового збору.

4. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 21.05.18 р.