Справа № 804/5463/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 квітня 2017 р. Справа № 804/5463/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого суддіОСОБА_1,
секретаря судового засідання ОСОБА_2,
представника позивача ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Металургійний завод "Дніпросталь" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
26 серпня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Металургійний завод "Дніпросталь" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 12.05.2016: № НОМЕР_1 ( форми "Р"), № НОМЕР_2 ( форми "Р").
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.08.2016 відкрито провадження у справі № 804/5463/16 та призначено її до розгляду на 15.09.2016 (суддя Павловський Д.П.).
Відповідно до розпорядження Виконуючої обовязки керівника апарату суду ОСОБА_4 від 13.01.2017 року №104 д, призначено повторний автоматичний розподіл справи №804/5463/16.
За результатами розподілу справи автоматизованою системою документообігу, вказана справа передана на розгляд судді Царіковій О.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2017 адміністративну справу №804/5463/16 прийнято до провадження та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 01.02.2017. Останнє судове засідання відбулося 03.04.2017.
Представник позивача в судове засідання 03.04.2017 зявився. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позов.
Представник відповідача в судове засідання 03.04.2017 не зявився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи документами, заперечень проти позову не надав.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.
Під час перевірки відповідачем досліджувалася правильність класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) при митному оформлені товару «Магнезіальна маса марки JEMATUN 80 T5D», оформленого за митними деклараціями за період з 01.05.2014 по 04.01.2016.
За результатами проведеної перевірки посадовою особою відповідача вказано, що ТОВ «МЗ Дніпросталь» невірно класифіковано товар: «Для власних виробничих потреб. Магнезія випалена (спечена): Магнезіальна маса марки JEMATUN 80 T5D», що призвело до заниження ставки ввізного мита та податку на додану вартість.
На підставі акта перевірки від 19.04.2016 № 175/04-36-14-12/33718431 відповідачем були прийняті податкові повідомлення-рішення:
- від 12.05.2016 № НОМЕР_1 ( форми "Р"), за яким ТОВ «МЗ «Дніпросталь» збільшено суму грошового зобов'язання за платежем: ввізне мито на товари, що ввозяться суб'єктами підприємницької діяльності на загальну суму 506268,09 грн., з яких за основним платежем 337 512,06 грн., за штрафними санкціями 168756,03 грн.;
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Згідно ст. 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, девятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
У відповідності до ст. 68 МК України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає: відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; своєчасне ознайомлення субєктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Відповідно до ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобовязані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень, тощо.
Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у звязку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.
Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обовязковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється у відповідності з вимогами УКТ ЗЕД, що відповідно до Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" від 05.04.2001 № 2371-111 зі змінами й доповненнями, з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій, та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації з урахуванням поданих документів, результатів митного огляду, технічних характеристик товарів, призначення.

Поряд з цим, у відповідності до пункту 4.5.5. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, при здійсненні митного оформлення МД виконуються такі митні формальності: як перевірка правильності класифікації товарів.

Судом встановлено, що між ТОВ «МЗ Дніпросталь» та «SMZ-Revimex a.s.» (м. Ревуца, Словакія), був укладений контракт від 26.03.2014 №REVDNEPR-260314. В межах даного контракту та на підставі оформлених до нього додатків, «SMZ-Revimex a.s.» на адресу позивача здійснювало поставку товару, зазначеного у додатках: магнезіальної маси JEMATUN 80 T5D. Митне оформлення зазначеного виду товару здійснювалось за кодом УКТЗЕД НОМЕР_3 згідно наступних митних декларацій: від 30.05.2014 №110120000/2014/407046, від 26.01.2015 № 110120000/2015/400737, від 14.02.2015 № 110120000/2015/405532, від 15.07.2015 №110120000/2015/408925, від 14.08.2015 № 110120000/2015/410457, від 08.09.2015 №110120000/2015/411590, від 14.09.2015 №110120000/2015/411897, від 15.09.2015 № 110120000/2015/411924, від 16.09.2015 № 11012000/2015/412006, від 23.09.2015 № 110120000/2015/412325, від 13.11.2015 № 110120000/2015/414965, від 14.12.2015 №110120000/2015/416715, від 14.01.2016 №110120000/2015/416752/400006.

Відповідно до ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товарів, зобов'язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Статтею 53 МК України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч. 1-4 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

При здійсненні митного оформлення товару митний орган погодився із кодом товару згідно УКТЗЕД НОМЕР_3 для магнезіальної маси марки JEMATUN 80 T5D «Для власних виробничих потреб» Магнезія випалена (сплачена): Магнезіальна маса марки JEMATUN 80 T5D, являє собою випалену магнезію одержану шляхом обпалення в обертаючих та шахтних печах», що був заявлений позивачем у вищенаведених митних деклараціях та здійснив митну процедуру і товар ввезено на територію України.

Окрім того, розмитнення товару, ввезеного на підставі вантажно - митних декларацій: від 30.05.2014 №110120000/2014/407046, від 26.01.2015 № 110120000/2015/400737, від 14.02.2015 № 110120000/2015/405532, від 15.07.2015 №110120000/2015/408925, від 14.08.2015 № 110120000/2015/410457, від 08.09.2015 №110120000/2015/411590, від 14.09.2015 №110120000/2015/411897, від 15.09.2015 № 110120000/2015/411924, від 16.09.2015 № 11012000/2015/412006, від 23.09.2015 № 110120000/2015/412325, від 13.11.2015 № 110120000/2015/414965, від 14.12.2015 №110120000/2015/416715, від 14.01.2016 №110120000/2015/416752/400006, за кодом УКТЗЕД НОМЕР_3 здійснено позивачем на підставі висновку від 26.05.2014 №174, складеного Дніпропетровським управлінням з питань експертизи та досліджень спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України.

На підставі вказаного висновку Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України листом від 26.05.2014 №94/16-0609 заступника начальника Дніпропетровської митниці Міндоходів повідомлено, що магнезіальна маса марки RAM 81D, являє собою випалену магнезію, одержану шляхом обпалення в обертаючих та шахтних печах при температурі 1600-1700 град. за Цельсієм, зернистість 0-6 мм, вміст: MgO -83,81% SiO2 -1,25% Fe2O3-5,44% A1203-0,18% CaO-8,06% вогнетривкістю +1750 град за Цельсієм. Використовується для робочої підготовки нових подин та холодного ремонта металургійних арегатів; Магнезіальна маса марки JEMATUN 80 T5D, являє собою випалену магнезію одержану шляхом обпалення в обертаючих та шахтних печах при температурі 1600-1700 град. за Цельсієм, зернистість 0-1, вміст MgO - 85,31% SiO2 -1,69% Fe2O3-6,70% A1203 - 0,17% CaO-2,88% вогнетривкістю +1750 град за Цельсієм. Використовується для робочої підготовки металургійних агрегатів.

Отже, розмитнення товару позивачем у період з 30.05.2014 по 14.01.2016 за кодом УКТЗЕД НОМЕР_3 здійснено на підставі експертного висновку від 26.05.2014 №174, що виключає вину платника.

У відповідності до ст. 190 Податкового кодексу України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

При визначенні бази оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, перерахунок іноземної валюти у валюту України здійснюється за курсом валюти, визначеним відповідно до статті 39-1 цього Кодексу.

Згідно п. 1.2 ст. 1 Податкового кодексу України правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначаються цим Кодексом, крім правил оподаткування товарів митом, які встановлюються Митним кодексом України та іншими законами з питань митної справи.

Судом встановлено, що під час проведення митного оформлення ВМД позивача від 30.05.2014 №110120000/2014/407046, від 26.01.2015 № 110120000/2015/400737, від 14.02.2015 № 110120000/2015/405532, від 15.07.2015 №110120000/2015/408925, від 14.08.2015 № 110120000/2015/410457, від 08.09.2015 №110120000/2015/411590, від 14.09.2015 №110120000/2015/411897, від 15.09.2015 № 110120000/2015/411924, від 16.09.2015 № 11012000/2015/412006, від 23.09.2015 № 110120000/2015/412325, від 13.11.2015 № 110120000/2015/414965, від 14.12.2015 №110120000/2015/416715, від 14.01.2016 №110120000/2015/416752/400006 митні процедури були здійсненні митним органом у повному обсязі і зауважень щодо вантажно-митних декларацій, поданих позивачем, а також стосовно заявленого коду товару у митниці не виникло. Як наслідок, митне оформлення було завершене, товар випущений на територію України. Жодних рішень про коригування митної вартості не приймалось, даний товар оформлювався за своєю фактурною вартістю.

Отже, у разі, якщо під час здійснення митного контролю з боку посадових осіб відповідача зауваження до вантажно-митних декларацій, поданих позивачем, були відсутні, відповідач підтвердив правильність та достовірність заповнених вантажно-митних декларацій, у тому числі і правильність коду товару, в подальшому він не мав правових підстав для прийняття оскаржуваних податкових повідомлень. Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 17.03.2014 у справі № 2а-95/10/2670 (К/9991/14924/11).

Отже, суд зазначає, що висновок №175 Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС, складений 26.01.2016 за результатами проведених досліджень на підставі запиту Дніпропетровської митниці ДФС м/п «Дніпропетровський річпорт» від 19.01.2016 №04-50-71/07 та застосування його до правовідносин, що мали місце у період з 30.05.2014 по 14.01.2016 є недоцільним, оскільки на момент розглядуваного періоду в наявності був інший висновок - висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України від 26.05.2014 №174.

Окрім того, експертний висновок від 26.01.2016 №175, на який посилається відповідач як на доказ, був зроблений на підставі зразків продукції, що розмитнювалася в інший період, і це не заперечується відповідачем. Зразки продукції під час розмитнення позивачем товару за митними деклараціями, що перевірялися, не відбиралися. Тому, є безпідставними посилання відповідача на вказаний висновок експертизи як на доказ правильності визначення коду товару, імпортованого протягом 30.05.2014 по 14.01.2016.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Таким чином, Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області не доведено, що під час або після здійснення митного оформлення товарів позивача мало місце порушення законодавства України, що є підставою для зміни коду вивезеного позивачем товару. Відповідачем не доведено правомірності прийнятих рішень, у той час як докази, якими позивач обґрунтовував свої вимоги, є законними, допустимими, обґрунтованими та такими, що відповідають дійсним обставинам справи.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що податкові повідомлення-рішення від 12.05.2016 № НОМЕР_1 (форми "Р"), № НОМЕР_2 (форми "Р"), прийняті ГУ ДФС у Дніпропетровській області без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, у зв'язку з чим оскаржувані податкові рішення є протиправними і підлягають скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. ст. 94, 158 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Металургійний завод "Дніпросталь" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 12.05.2016 № НОМЕР_1 (форми «Р»).

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 12.05.2016 № НОМЕР_2 (форми «Р»).

Стягнути з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Металургійний завод "Дніпросталь" (і.к. 33718431) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 9112 (девять тисяч сто дванадцять) грн. 83 коп.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 10 квітня 2017 року

Суддя ОСОБА_1