Справа № 370/2381/17
Суддя: Харченко С.В.
Дата ухвалення: 2018-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2018 року м. Київ Справа № 370/2381/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В., розглянувши
позовну заявуОСОБА_1
доКиївського обласного управління соціального захисту населення від Чорнобильської катастрофи
пропоновлення прав,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Макарівського районного суду Київської області з позовом до Київського обласного управління соціального захисту населення від Чорнобильської катастрофи, в якому просить суд поновити його права як учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 03.01.2018 наведену вище справу передано на розгляд Київського окружного адміністративного суду. На момент передачі адміністративної справи до іншого адміністративного суду провадження у ній відкрито не було.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII, що набрав чинності 15.12.2017), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Цією ж статтею передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас, частиною першою розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням певних особливостей, що наведені у цьому розділі.

Так, щодо заяв і скарг, які подані до набрання чинності новою редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, пункт 12 частини першої цього розділу передбачає їх розгляд за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Разом з тим, такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи, що дана позовна заява надійшла до Макарівського районного суду Київської області 08.11.2017, тобто ще до набрання чинності новою редакцією Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні судом питання щодо відкриття провадження у даній справі підлягають дослідженню обставини:

- відповідності позовної заяви вимогам, достатнім для відкриття провадження за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України;

- додержання позивачем вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності новою редакцією Кодексу, у разі, якщо судом встановлено невідповідність позовної заяви вимогам нової редакції Кодексу.

Так, в силу положень пунктів 2, 4 та 5 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) у позовній заяві зазначаються: відомості щодо сторін та інших учасників справи, серед яких, зокрема, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини першої статті 5 цього Кодексу (у редакції, чинній з 15.12.2017) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (частина друга статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017).

У свою чергу, в силу приписів частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про: визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов'язати суб'єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (частина третя статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017).

Таким чином, адміністративний позов спрямований на захист прав, свобод та інтересів особи, які порушив відповідач - суб'єкт владних повноважень, надаючи позивачу можливість вибору способу захисту для ефективного відновлення його порушених прав та інтересів з урахуванням приписів частин першої та другої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, у прохальній її частині позивачем заявлено позовну вимогу про поновлення його прав як учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС. Вказану позовну вимогу викладено позивачем абстрактно, неконкретизовано та безвідносно до відповідача (не зрозуміло, які саме дії позивач просить суд зобов'язати виконати і якого суб'єкта владних повноважень задля поновлення його прав).

Так, в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на протиправне рішення Комісії по вирішенню спірних питань щодо визначення статусу осіб, які брали участь у проведенні робіт з евакуації людей і майна із зони відчуження, а також евакуйованих із зони відчуження в 1986 році Київської обласної державної адміністрації від 29.01.2014 № 173, викладене у формі протоколу, яким позивачу відмовлено у підтвердженні статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

В той же час, в якості відповідача позивачем визначено виключно Київське обласне управління соціального захисту населення від Чорнобильської катастрофи. При цьому, позовна вимога про вирішення публічно-правового спору шляхом визнання судом рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - Київського обласного управління соціального захисту населення від Чорнобильської катастрофи у прохальній частині позовної заяви відсутня.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з приписами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017).

Аналогічний шестимісячний строк звернення до суду та порядок його обчислення містився у статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017.

Крім того, в силу приписів частини першої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017, на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів суд, зокрема, встановлював наявність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Як вже зазначалось судом вище, звернення позивача до суду з даним позовом обумовлено протиправною відмовою Комісії по вирішенню спірних питань щодо визначення статусу осіб, які брали участь у проведенні робіт з евакуації людей і майна із зони відчуження, а також евакуйованих із зони відчуження в 1986 році Київської обласної державної адміністрації у підтвердженні позивачу статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (протокол від 29.01.2014 № 173).

В той же час, з даною позовною заявою позивач звернувся до Макарівського районного суду Київської області лише 08.11.2017, тобто з порушенням передбаченого частиною першою статті 122 цього Кодексу (у редакції, чинній з 15.12.2017) шестимісячного строку звернення до адміністративного суду більш ніж на три роки.

Разом з тим, жодних обставин, які б дозволили відраховувати цей строк від іншої дати, позивачем суду не наведено, доказів поважності причин пропуску такого строку не надано.

Крім того, в порушення пункту 2 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017), у позовній заяві не зазначено всі передбачені наведеною вище нормою відомості щодо позивача (адресу його електронної пошти або інформацію про її відсутність) та відповідача (офіційна електронна адреса).

Аналогічні вимоги до оформлення позовної заяви (у тому числі щодо: зазначення адреси електронної пошти сторін (за наявності); змісту позовних вимог, викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги) містилися у статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, що діяла до 15.12.2017.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені позивачем у десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом; позовної заяви, яка оформлена у відповідності до вимог пунктів 2, 4 та 5 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (у тому числі шляхом уточнення позовних вимог та/або відповідачів у справі) з урахуванням приписів частини першої статті 5 цього Кодексу та наведених вище висновків суду; копії позовної заяви, недоліки щодо форми (змісту) якої усунуто, та усіх доданих до неї документів для їх направлення відповідачу.

Враховуючи викладене та керуючись частиною першою статті 169, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати (видати) позивачу невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Харченко С.В.