Справа № 804/1560/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 травня 2017 р. Справа № 804/1560/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-торгстрой" до Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,
17 березня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ -торгстрой" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 03.03.2016 № 48/16/10/26-43/0303/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2016 відкрито провадження у справі №804/1560/16 та призначено її до розгляду на 07.04.2016. Останнє судове засідання відбулося 22 травня 2017 року.
Відповідач надав до суду заперечення, в яких зазначив, що посадовою особою Департаменту відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553, на підставі звернення ОСОБА_2 здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «АТБ-торгстрой» на об'єкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень (літ. А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувальною рампою за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Борщагівська, 154». Однак, посадову особу Департаменту було не допущено до проведення позапланової перевірки на об'єкті, за адресою: вул. Борщагівська, 154 у Соломянському районі м. Києва, а тому посадовою особою Департаменту складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 24.02.2016. Також, складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.02.16р., в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», видано обов'язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 24.02.16р. з вимогою усунути виявлені порушення до 02.03.16р., а саме: забезпечити доступ 02.03.16р. о 11 год. 00хв. посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт за адресою: м. Київ, Солом'янський район, вул. Борщагівська, 154». На підставі вищенаведених документів відповідачем винесено постанову від 03.03.2016 №48/16/10/26-43/0303/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Відповідач зазначає, що означена постанова винесена на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією і законами України, а тому просить суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Представник відповідача в судове засідання 22 травня 2017 року теж не зявився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно з ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та звернення ОСОБА_2 головному інспектору будівельного нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду ОСОБА_3 видано направлення від 23.02.2016 № б/н для проведення позапланової перевірки на обєкті «Реконструкція нежитлових приміщень (літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувального рампою за адресою: м. Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154».
Однак, посадових осіб Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України не допущено до проведення позапланової перевірки на обєкті: «Реконструкція нежитлових приміщень (літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувального рампою за адресою: м. Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154», у звязку з чим складено акт від 24.02.2016 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкті будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.
Висновками означеного актА від 24.02.2016 встановлені порушення п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.
Окрім цього, посадовими особами відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2016, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення на обєкті: «Реконструкція нежитлових приміщень (літ.А) під магазин продовольчих та непродовольчих товарів з розвантажувального рампою за адресою: м. Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154» передбачена п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а також видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.02.2016 з вимогою усунути виявлені порушення до 02.03.2016, а саме: забезпечити доступ 02.03.2016 о 11:00 посадових осіб державного архітектурно будівельного контролю на обєкт за адресою: м. Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154.
Предметом розгляду даної справи є визнання протиправною постанови від 03.03.2016 №48/16/10/26-43/0303/0212 про накладення штрафу, отже суду належить надати оцінку правомірності та обґрунтованості її винесення.
Порядок проведення планового та позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю встановлений ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінет Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 № 244.
Так, згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Однією з підстав для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно п.9 цього ж порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Згідно п.12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:
- у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;
- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;
- за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктами 13-14 Порядку № 553 передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний:
допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Матеріалами справи підтверджено, що посадовими особами контролюючого органу на підставі наказу 08.09.2015 № 976, направлення від 23.02.2016 № б/н, звернення ОСОБА_2 від 11.01.2016 та відповідно до Порядку №553 з метою проведення позапланової перевірки було здійснено виїзд на обєкт будівництва за адресою: м. Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154.
Посадовою особою Департаменту, відповідно до Порядку №533, керуючій магазином, який знаходиться за адресою: Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154, ОСОБА_4 було надано для ознайомлення направлення на проведення перевірки та пред'явлено службове посвідчення.
Факт надання для ознайомлення направлення та пред'явлення службового посвідчення посадовою особою Департаменту, позивач не заперечує.
При цьому, посадову особу Департаменту не допущено позивачем до проведення позапланової перевірки на об'єкті за адресою: Києв, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154, у звязку з незрозумілістю позивачем, що саме стало підставою для проведення позапланової перевірки.
Суд зазначає, що підстави для призначення перевірки чітко вказані у направленні для проведення перевірки від 23.02.16р. №б/н це лист звернення гр. ОСОБА_2 від 11.01.2016, а тому суд критично ставиться до доводів позивача щодо не допущення посадової особи Департаменту до проведення перевірки ТОВ «АТБ-торгстрой».
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки встановлені ч. 4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно з якою посадові особи мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3)видавати обов'язкові для виконання приписи; 4)проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Аналогічні положення містить п.11 Порядку №553. При цьому згідно п.14 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Судом встановлено та позивачем не спростовано, що фактично посадова особа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України до перевірки допущена не була. Факт не допуску до перевірки зафіксовано актом від 24.02.2016, копія якого міститься в матеріалах справи.
Окрім цього, 24.02.2016 перевіряючими особами Департаменту складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (термін виконання 02.03.2016 року).
Враховуючи вище викладене, суд доходить висновку, що позивачем в порушення ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.11, п.14 Порядку №553 не було допущено посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки, призначеної відповідно до вимог чинного законодавства, що зафіксовано відповідним актом не допуску, відповідач правомірно видав припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, шляхом допуску посадових осіб відповідача до перевірки. Однак, субєкт містобудівної діяльності вимоги припису не виконав, у звязку із чим за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності визнаний винним у вчинені правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Окрім того, суд зазначає, що постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2016 у справі № 804/1559/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису від 24.02.2016, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 08.12.2016 у справі № 1559/16 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» залишено без задоволення, постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2016 залишено без змін.
Отже, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2016 у справі № 804/1559/16 набрало законної сили 08.12.2016.
Частино 1 ст. 72 КАС України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
Отже, припис від 24.02.2016, згідно з яким позивачу виставлена вимога усунути порушення до 02.03.2016, а саме: забезпечити доступ посадових осіб органу державної архітектурно-будівельного контролю на обєкт будівництва, за адресою: м. Київ, Соломянський район, вул. Борщагівська, 154 для проведення позапланової перевірки є таким, що складений в межах повноважень та у спосіб передбачений законодавством України.
Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги фактичні обставини у цій справі, суд дійшов висновку, що оскаржена постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.03.2016 №48/16/10/26-43/0303/0212 є правомірною, а тому у суду відсутні підстави для її скасування.
Таким чином, позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню судом.
Відповідно до ст. 94 КАС України, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 94, 122, 160 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-торгстрой" до Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 03.03.2016 № 48/16/10/26-43/0303/02/2 відмовити.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1