Справа № 826/17873/17
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 травня 2018 року 15:15 № 826/17873/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К. при секретарі судового засідання Мині І.І., за участі представників сторін: від позивача - Іваницький В.В., від відповідача - Ілюченко О.В., Дідківський І.М. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Електротехнічний «НЕКСТ» України»
до 1. Київської міської митниці Державної фіскальної служби 2. Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві
про скасування рішення, повернення надмірно сплачених коштів,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Електротехнічний «НЕКСТ» України» (далі-позивач/ ТОВ «Електротехнічний «НЕКСТ» України») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовною заявою до Київської міської митниці Державної фіскальної служби (далі - відповідач-1), Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві (далі-відповідач-2), в якій просить суд:

- скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017;

- повернути з Державного бюджету України ТОВ «Електротехнічний «НЕКСТ» України» надмірно сплачені кошти, а саме: суму в розмірі 48370,68 грн.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що дії відповідача щодо зміни коду УК ТЗЕД товару є протиправними, оскільки ввезені товари відповідають визначальним характеристикам , відповідно до Розділу ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група: вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів.

Відповідач-1 проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що оскаржувані дії вчинено відповідачем правомірно та в межах наданих йому повноважень.

Відповідач-2 в частині заявлених позовних вимог до нього заперечував, вказавши, що дії по поверненню з Державного бюджету України надмірно сплачених коштів проводяться на підставі висновку митного органу, який до відповідач-2 не надходив.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Електротехнічний «НЕКСТ» України» відповідно контракту від 10.01.2014 здійснило поставку на митну територію України товару фірми «Shandong Jinguan Net Co. LTD», а саме:

- сітка захисна, затіняюча, щільність 80 г/кв.м, 3.0х50 м, HDPE, зелена -420 рулони, артикул - an000022;

- сітка захисна, затіняюча, щільність 60 г/кв.м, 3.0х50 м, HDPE, темно-зелена -630 рулони, артикул - an000019;

- сітка захисна, затіняюча, щільність 95 г/кв.м, 1,9х50 м, HDPE, зелено-чорна -372 рулони, артикул - an000007;

- сітка захисна, затіняюча, щільність 95 г/кв.м, 3,0х50 м, HDPE, зелено-чорна -330 рулони, артикул - an000001.

ТОВ «Електротехнічний «НЕКСТ» України» подано до Київської міської митниці ДФС 24.07.2017 електронну митну декларацію митної вартості №UA100000/2017/848623, з вказаним кодом товаром відповідно до УКТ ЗЕД коду товару - , що передбачено Розділом ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група:вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів,

що передбачає ставку мита 5%, з відповідною сумою митного оформлення в розмірі 306917,45 грн.

Київською митницею ДФС, на підставі результатів проведених експертних досліджень, характеристик товару, прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-141-2014 та класифіковано товар за кодом УКТ ЗЕД № зі ставкою мита 8%.

В результаті вказаного рішення вищевказаний товар розмитнений за кодом 600532900.

Однак, вважаючи рішення відповідача по визначенню коду товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до положень статті 82 МК України - якщо декларант з поважних причин, перелік яких визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі митної справи, не може здійснити у повному обсязі декларування товарів і транспортних засобів, які ввозяться на митну територію України, безпосередньо під час переміщення їх через митний кордон України (крім товарів, які переміщуються транзитом через територію України), такі товари можуть бути випущені у вільний обіг у спрощеному порядку після подання митному органу тимчасової чи неповної декларації та під зобов'язання про подання митної декларації, заповненої у звичайному порядку не пізніше ніж через 30 днів з дня випуску товарів у вільний обіг.

Відповідно до п.п. "г" п. 2.1. Порядку застосування тимчасової та неповної декларацій відповідно до митного режиму імпорту (при випуску у вільний обіг), затвердженого наказом Держаної митної служби України від 30 грудня 2003 року № 932 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 січня 2004 року за № 66/8665 - до зазначених вище поважних причин належить виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 318 МК України, митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно зі статтею 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно з п. п. 9, 10 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30 травня 2012 року, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Як вбачається з відзову Київської міської митниці ДФС , з метою перевірки заявлених характеристик товару відповідачем підготовлений запит для проведення досліджень у Департаментів податкових та митних експертиз ДФС.

Посилаючись на експертний висновок від 17.08.2017 №104 відповідач зазначає, що задекларований товар являє собою «трикотажне полотно виготовлено з стрічкових ниток поліетилену 100%. Проба без покриття та просочення».

При цьому, з огляду на вказаний висновок, Київською міською митницею ДФС класифіковано товар декларанта за кодом , ставка мита 8%, група товарів УКТЗЕД №60: трикотажні полотна ; товарна позиція (6005) : Полотна основов'язальні (включаючи вироблені на в'язальних машинах для виготовлення галунів).

Водночас, суд акцентує увагу, що вказаний експертний висновок, на який посилається відповідач, останнім до матеріалів справи не наданий, що позбавляє можливості визначення характеристик, що брались до уваги при визначенні якісних показників товару, отже, неможливо достовірно зробити висновок про те, що досліджувані зразки товару відносяться до товарів 6005 «Полотна основов'язальні (включаючи вироблені на в'язальних машинах для виготовлення галунів)».

Разом з тим, до матеріалів справи позивачем наданий експертний висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження від 29.11.2017 №21572/17-53, відповідно до якого товар, що був завезений на митну територію України згідно контракту від 10.01.2014 №01-01/2014 відповідає визначеним характеристикам, що розглядаються у Розділі ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група:вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів.

Згідно зі статтею 68 МК України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з п. 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 428 від 21 травня 2012 року, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до преамбули Закону України "Про Митний тариф України", митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2013 року № 428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого. Пунктом 2 вищевказаної постанови зазначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Згідно Порядку заповнення митних декларацій, у графі 33 МД код товару згідно з УКТЗЕД може зазначатися на вибір декларанта на рівні перших чотирьох знаків у періодичній МД, якщо товарна позиція згідно з УКТЗЕД, в якій класифікується товар, не включає товарів, на які встановлено вивізне (експортне) мито, та зазначення коду товару в такій кількості знаків дозволяє перевірити дотримання вимог законодавства щодо заходів нетарифного регулювання.

Відповідно до статті 313 МК України - митні органи класифікують товари, тобто відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств та громадян.

Відповідно до Порядку митного контролю й митного оформлення товарів із застосуванням вантажної митної декларації, затвердженого наказом Державної митної служби України від 20 квітня 2005 року № 314 - працівники митної служби здійснюють вичерпний перелік дій щодо прийняття вантажної митної декларації до оформлення та здійснення митного контролю.

При цьому у пункті 17 розділу 3 цього Порядку зазначено, що при митному контролі здійснюється перевірка правильності класифікації та кодування товарів згідно з поданими документами.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизначного цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила.

Відповідно до п. 6 Правил - для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Як вбачається з матеріалів справи, у митній декларації №UA100000/2017/848623, відповідно до УКТ ЗЕД визначений код товару - , що передбачено Розділом ХІ: текстильні товари та текстильні вироби, група:вата, повсть і неткані матеріали; спеціальна пряжа; шпагати, мотузки, троси та канати і вироби з них, товарні позиції: сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів; готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів, що передбачає ставку мита 5%, з відповідною сумою митного оформлення в розмірі 306917,45 грн.

Згідно з Наказом від 14 січня 2014 року № 15 Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності визначено, що до групи 56 включається ряд текстильних виробів спеціального характеру, наприклад, вата, повсть, неткані матеріали, спеціальна пряжа, мотузки та деякі вироби з цих матеріалів.

Для віднесення товару до певного коду УКТЗЕД, товар має відповідати опису, який надається у поясненнях до УКТЗЕД.

У поясненнях до УКТ ЗЕД визначені наступне описання: 1.Сітки плетені із шпагату, мотузок або канатів: Ці вироби є відрізками сіток, тобто являють собою плетений матеріал з вічками, виготовленими вручну чи на машині. Вони відрізняються від сіткових виробів товарної позиції 5804 тим, що виготовлені з шпагатів, мотузок або канатів товарної позиції 5607; 2. Готові сітки рибальські та інші готові сітки з текстильних матеріалів: На відміну від виробів, віднесених до пункту 1 вище, готові вироби цієї групи можуть бути виготовлені з ниток і вічка можуть бути одержані плетінням або інакше. Готові сітки вважаються сітками незалежно від того, чи готові вони для використання, виготовлені безпосередньо за формою, складені з частин сіток чи ні. Наявність рукояток, кілець і вантажів, поплавців, шнурів та інших пристосувань не впливає на класифікацію виробів цієї групи. Готові сітки цієї товарної позиції обмежуються такими сітками, які не включаються до інших більш конкретних товарних позицій УКТЗЕД. До цієї товарної позиції включаються рибальські сітки, камуфляжні сітки, театральні декораційні сітки, сітки безпеки, сітчасті господарські сумки та аналогічні сітки для перенесень (наприклад, для тенісних чи футбольних м'ячів), гамаки, сітки повітряних куль (аеростатів) або дирижаблів, захисні сітки від комах і т.д. Вироби цієї товарної групи включаються до неї, навіть якщо вони просочені (наприклад, для запобігання від атмосферних явищ, води).

Враховуючи наведене, беручи до уваги опис та призначення представленого позивачем до митного оформлення товару, а також експертні висновки, суд вважає правильним код товару, визначений товариством.

Суд зазначає, що відповідач не довів порушення діючого законодавства з боку позивача при декларуванні наведеного вище товару та не довів наявності підстав для зміни коду товару, що ввозиться позивачем, спірне рішення в даному випадку не враховує всіх обставин, які мали значення у зв'язку з прийняттям спірного рішення, не відповідає наведеним вище нормам законодавства та встановленим судом обставинам, а тому приходить до висновку про задоволення позовної вимоги про скасування рішення про визначення коду товару від 22.08.2017 №КТ-UA-2017.

Разом з цим, оцінюючи наявність підстав для задоволення позовних вимог в іншій частині, суд звертає увагу на наступне.

Так, згідно викладених колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, зокрема, у постановах від 15.04.2014, 25.11.2014, 07.07.2015 (справи №№21-29а14, 21-338а14, 21-324а14 відповідно) правових позицій щодо застосування норм матеріального права, у разі якщо після сплати декларантом податків і зборів (обов'язкових платежів) згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, буде прийнято рішення про застосування митної вартості, заявленої декларантом, сума надміру сплачених податків і зборів (обов'язкових платежів) повертається декларанту у порядку, передбаченому Порядком повернення та Порядком взаємодії, на підставі його заяви та у місячний термін з дня прийняття висновку митного органу, що здійснював оформлення митної декларації, про повернення з Державного бюджету України помилково та/або надмірно зарахованих до бюджету митних та інших платежів, контроль за справлянням яких покладається на митні органи. Цей порядок не передбачає повернення помилково та/або надміру сплачених обов'язкових платежів у спосіб судового стягнення безпосередньо (водночас) із здійсненням судового контролю над рішеннями, діями чи бездіяльністю митних органів з питань, пов'язаних з розмитненням і справлянням митних платежів.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з Державного бюджету України на користь позивача суми надмірно сплачених до бюджету митних платежів в розмірі 48370,68 грн.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Щодо клопотання ТОВ «Електротехнічний «НЕКСТ» України» про відшкодування витрат на проведення експертно товарознавчого дослідження, суд зазначає, що відповідно до приписів частини п'ятої статті 137 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Проте, позивачем не надано жодного документального обґрунтування розміру витрат, що підлягають відшкодування, відтак, клопотання позивача про відшкодування витрат пов'язаних із проведенням експертного товарознавчого дослідження в розмірі 1900 грн. суд вважає необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно з частинами першою та третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1.Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Електротехнічний "НЕКСТ" України" задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UA-2017 від 22.08.2017р.

3. В решті позову відмовити.

4. Витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн. відшкодувати на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Електротехнічний "НЕКСТ" України" за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці ДФС.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складено 18.05.2018.

Суддя С.К. Каракашьян