Справа № 592/8737/17
Суддя: Бичков І. Г.
Дата ухвалення: 2018-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №592/8737/17
Провадження №2-а/592/9/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2018 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:

головуючого: судді Бичкова І. Г. ,

за участю секретаря судового засідання: Троценко Ю. Ю. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.08.2017 року № 171, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Ковпаківського районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.08.2017 року № 171, в якому він зазначив про те, що 04.08.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитовим Іваном Васильовичем було винесено постанову № 171 про накладення на нього - головного інженера проекту ДПТП "Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" штрафу в розмірі 34000,00 грн. за нібито порушення ч. 1 ст. 96-1 КУпАП. Він вважає постанову № 171 від 04.08.2017 року незаконною, необґрунтованою та такою, що суперечить чинному законодавству з наступних підстав. 1. Відповідно до ч. 3 ст. 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні) , державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню) , державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) , державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг) , державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України) , та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Ч. 4 ст. 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) . Згідно ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження) , який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) , яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю) , що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження) , на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий) ; форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо) ; підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) . За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю) , а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю) . Аналогічні норми містяться і в "Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553. Так, приписами п. п. 16, 17 Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Про те, що проводилася перевірка ДПТП "Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" на підприємстві ніхто не знав. Жодного розпорядчого документа інспекцією не надано. 24.07.2017 року його та начальника ДПТП"Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" викликали до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області та вручили протоколи про адміністративні правопорушення, а 04.08.2017 року головний інспектор Білокопитов І. В. виніс постанову № 171. 2. Між ДПТП "Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" та ТОВ "АБМ Інвестор Групп" 15.11.2016 року укладено договір № 149 на виготовлення проектної документації по об'єкту: "Реконструкція багатоповерхового житлового будинку з вбудованими офісними приміщеннями за адресою: м. Тростянець, вул. Богдана Хмельницького, 15-А" . Також було затверджено завдання на проектування (додаток до договору) . Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування. Згідно ч. 1 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови і обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. 07.12.2016 року відділом містобудування, архітектури, будівництва, комунального господарства та благоустрою апарату Тростянецької міської ради було видано замовнику містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 48 на реконструкцію багатоповерхового житлового будинку з вбудованими офісними приміщеннями за адресою: м. Тростянець, вул. Богдана Хмельницького, 15-А, після чого їх було надано ДПТП "Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" для виконання проектних робіт за договором. Проектні роботи були виконані в повному обсязі та передано документацію замовнику згідно з накладною від 10.04.2017 року № 149. Про те, що містобудівні умови та обмеження було скасовано 29.03.2017 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ у Сумській області Воловиком В. М. рішенням № 3/6 він дізнався лише 24.07.2017 року зі складеного щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення. П. 3.2. договору передбачено, що в разі зміни вихідних даних "Завдання на проектування" , замовник зобов'язаний протягом 5 (п'яти) робочих днів письмово сповістити про це виконавця із наданням відповідних доповнень (змін) до початкових вихідних даних. Замовник про скасування містобудівних умов та обмежень їх не повідомив. До того ж, як вбачається з листа виконкому Тростянецької міської ради № 754 ТОВ "АБМ Інвестор Групп" стало відоме про таке скасування 18.04.2017 року. Отже, ДПТП "Сумбудпроект" ПАТ "Сумбуд" виконало проектні роботи у повній відповідності з нормами чинного законодавства щодо містобудівної діяльності та жодним чином його не порушило, а в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96-1 КУпАП. 3. Крім того, згідно ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення. Передача проектної документації відбулася 10.04.2017 року за накладною № 149. Таким чином, на момент винесення постанови № 171 від 04.08.2017 року вже минув двомісячний строк накладення адміністративного стягнення. На підставі ст. 288 КУпАП він звільнений від сплати судового збору. Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 287, 288, 289 КУпАП; ст.ст. 18, 19, 104, 105, 158, 162 КАС України він просив: 1. Позовну заяву задовольнити повністю. 2. Визнати протиправною і скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова Івана Васильовича від 04.08.2017 року № 171.

В подальшому представник позивача за довіреністю ОСОБА_5 надав до канцелярії Ковпаківського районного суду м. Суми заяву про подання додаткових пояснень на підставі позову, в якій він зазначив про те, що в провадженні Ковпаківського районного суду м. Суми знаходиться адміністративна справа № 592/8737/17 за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови № 171 від 04.08.2017 року. Відповідно до ст. ст. 49, 51 КАС України сторона - позивач має право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення та до початку судового розгляду справи по суті змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. Так, була проведена перевірка ДП ПАТ "Сумбуд" ПТП "Сумбудпроект" . ОСОБА_1 є працівником зазначеної проектної організації. Так, відповідно до ст. 2 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено до 31 грудня 2017 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Тобто перевірка підприємства та її працівників відбулася всупереч закону, тобто не на законних підставах. Крім цього, протокол, постанова виписані на ОСОБА_1, як на юридичну особу (представника юридичної особи) ДП ПАТ "Сумбуд" ПТП "Сумбудпроект" , хоча жодного документу, що посвідчує відношення до зазначеної юридичної особи не було згадано, бо відповідно до ч. 3 ст. 58 КАС України довіреності від імені осіб приватного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи. Довіреності від імені особи публічного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи і засвідчуються печаткою такої особи публічного права (за наявності) , а такий документ відсутній в матеріалах справи. Тоді чому, на підставі чого інспектор вважає, що ОСОБА_1 повинен відповідати за дії юридичної особи ДП ПАТ "Сумбуд" ПТП "Сумбудпроект" , на які його ніхто не уповноважував. Крім цього, в постанові зазначено про те, що ОСОБА_1 порушив вимоги п. 4.1. Загальних положень ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" , відповідно чого встановлено відповідальність, передбачена ч. 1 ст. 96-1, а саме: "Передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об'єкта" . Відповідно до п. п. 1, 8 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2012 року № 122 "Про внесення змін до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів" проектувальник - юридична особа, яка має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із законодавством одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізична особа, яка згідно з законодавством має відповідний кваліфікаційний сертифікат (сертифікований виконавець) , а назва об'єкта будівництва за проектною документацією має відповідати завданню на проектування, не змінюватися на всіх стадіях проектування та відображати вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація, капітальний ремонт) та його місце розташування. Тобто, завдання підписує замовник, а відповідальність повинен нести ГІП? Такі твердження інспектора є безпідставними, тому що тоді в цьому разі він повинен штрафувати замовника, який не є суб'єктом архітектурної діяльності, та "невірно визначив назву" проекту будівництва. Відповідно абз. 5 припису зазначено, "відповідно до п. 3.11 ДБН А.2-.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" нове будівництво - будівництво будинків, будівель ,споруд, їх комплексів, що здійснюються з метою створення об'єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об'єктів незавершеного будівництва. Відповідно ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, в тому числі замовники - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Тобто, з погляду на зазначені статті законодавства "зупинення будівництва" ("зупинений об'єкт містобудування" ) визначається саме так: замовник - суб'єкт містобудування, який подав відповідну заяву на початок будівельних робіт і починає саме нове будівництво. В результаті архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення органами державного архітектурно-будівельного контролю невідповідності вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, такі будівельні роботи підлягають зупиненню. Після усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності саме цей суб'єкт містобудування (і тільки цей замовник) має право на добудови припиненого незавершеного будівництва. Тобто законодавством встановлена обов'язкова наявність суб'єктно-об'єктного складу. Один суб'єкт містобудування, дозвіл на виконання будівельних робіт, перевірка ДАБІ саме об'єкту будівництва, припинення будівництва об'єкту, добудова припиненого незавершеного будівництва саме тим суб'єктом містобудування, який отримав дозвіл на будівництво, який порушив законодавство в сфері будівництва, та який саме на підставі цього дозволу на будівництва має право на добудову припиненого будівництва. ТОВ "АБМ Інвестор Групп" отримав об'єкт незавершеного будівництва (об'єкт цивільних прав) шляхом укладання цивільно-правового договору від 03.11.2016 року та реєстрацією в державному реєстрі речових прав. У зв'яку з цим ТОВ "АБМ Інвестор Групп" не отримував дозвіл на нове будівництво, не починав нового будівництва, не був суб'єктом перевірки органів державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю не припиняли будівництво товариству. Тому, поновлювати припинене будівництво ТОВ "АБМ Інвестор Групп" не має можливості. Так, відповідно до ч. 3 ст. 331 ЦК України до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна) . Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Державна реєстрація відбувається в реєстрі речових прав на нерухоме майно відповідно ст. 1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" . Державна реєстрація речових прав на об'єкт незавершеного будівництва та їх обтяжень проводиться у порядку, визначеному цим Законом, з урахуванням особливостей правового статусу такого об'єкта. Відповідно до ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Тобто зареєстрований об'єкт є об'єктом цивільних прав-об'єктом нерухомого майна з відповідним статусом (незавершене) . Тому, посилання на нормативний акт більш нижчої дії - ДБН А.2-.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" , ніж закон - Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та кодекс - ЦК України, є безпідставним. Керуючись ст. 49, 51 КАС України він просив суд скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова Івана Васильовича № 171 від 04.04.2017 року як протиправну.

Представник позивача ОСОБА_1 за нотаріально посвідченою довіреністю ОСОБА_5 надав до канцелярії Ковпаківського районного суду м. Суми клопотання, в якому на підставі ст. 205 КАС України просив не відкладати розгляд справи і справу вирішити на підставі наявних у ній доказів у зв'язку з неприбуттям відповідача належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду без поважних причин. Він просив розглянути справу у його відсутність. На задоволенні позову наполягав.

В судове засідання представник відповідача не з'явився, що не є перешкодою для розгляду справи по суті. Таке повністю узгоджується та не суперечить положенням ст. 205 КАС України.

Оголосивши стислий зміст позовної заяви та заперечення на адміністративний позов, дослідивши наявні у справі докази справи, суд дійшов наступного висновку.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, згідно ч. 2 ст. 77 КАС України.

Крім того, суд вважає за можливе взяти до уваги положення ч. 3 ст. 383 КАС України, згідно якій на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

Із змісту п. 4 ч. 5 ст. 44 КАС України вбачається, що учасники справи зобов'язані подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Отже, оскільки відповідачем та представником відповідача, без дотримання імперативних приписів ст. 44 КАС України, не були подані суду всі наявні у них документи та матеріали, які могли бути використані як докази у справі; оскільки відповідачем та представником відповідача взагалі не було надано суду жодного переконливого, належного та допустимого доказу на спростування доводів позивача; оскільки відповідач та представник відповідача не довели, не доказали правомірності оскаржуваних рішення Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, відтак суд вважає, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.08.2017 року № 171 слід задовольнити частково та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова Івана Васильовича від 04.08.2017 року № 171, а у задоволення решти вимог слід відмовити, бо згідно ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний не має права визнати протиправною постанову суб'єкта владних повноважень.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 243, 251 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.08.2017 року № 171 задовольнити частково.

Скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Білокопитова Івана Васильовича від 04.08.2017 року № 171.

У задоволення решти вимог відмовити.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції - Харківського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції - Ковпаківський районний суд м. Суми, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: І.Г. Бичков