Справа № 826/10520/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 травня 2018 року № 826/10520/17

Окружний адміністративний суд міста Києва під головуванням судді Келеберди В.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, третя особа - ОСОБА_2, про визнання протиправним та скасування рішення.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 26 липня 2017 року, яким порушено дисциплінарну справу за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що рішення відповідача від 26 липня 2017 року про порушення дисциплінарної справи за скаргою адвоката ОСОБА_2 є протиправним та таким, що прийняте з порушенням правил територіальної юрисдикції, оскільки компетентним органом, який може здійснювати дисциплінарне провадження щодо позивача є Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва.

Окрім того, на думку позивача під час прийняття рішення відповідачем допущено порушення процедури розгляду скарги.

Ухвалою суду від 15 вересня 2017 року відкрито провадження у адміністративній справі, яку призначено до розгляду у судовому засіданні.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів»» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Таким чином, з дня набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, тобто з 15 грудня 2017 року, адміністративне судочинство здійснюється за правилами цієї редакції Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно зі статтею 262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

Розглянувши подані позивачем документи, заперечення відповідача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

01 серпня 2017 року позивачем отримано копію рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про відкриття стосовно нього дисциплінарної справи за скаргою адвоката ОСОБА_2, розгляд якої призначено на 27 вересня 2017 року. Одночасно позивачем отримано копію довідки члена КДКА Київської області ОСОБА_3, з якої вбачається, що адвокатом ОСОБА_2 подано скаргу з обставин порушення адвокатом ОСОБА_1 Правил адвокатської етики з проханням притягти його до дисциплінарної відповідальності за висловлювання, вчинені під час особистого спілкування в мережі Інтернет.

Позивач вважає, що адвокатом ОСОБА_2 шляхом подання зазначеної скарги порушено право на таємницю листування, яке охороняється Конституцією України, іншими нормативно-правовими актами України, а також нормами міжнародного права, а відповідачем при розгляді скарги та прийнятті рішення про порушення дисциплінарної справи не звернуто уваги на зазначені обставини.

Окрім того, рішення про порушення дисциплінарної справи комісією прийнято з порушенням правил територіальної юрисдикції, оскільки робоче місце адвоката розташовано у АДРЕСА_1. За таких обставин, перевірку викладених у скарзі обставин та фактів мала б проводити кваліфікаційно-дисциплінарна комісії адвокатури міста Києва, що також вбачається з частини третьої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та частини одинадцятої Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджено рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120.

Позивач також зазначив, що під час розгляду скарги відповідачем порушено процедуру розгляду скарги, оскільки його не було повідомлено про час та місце розгляду скарги, тоді як вирішення питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарної справи має відбуватися за участю заявника (скаржника) та адвоката, відносно якого розглядається зазначене питання.

При прийнятті рішення не було опитано позивача та осіб, яким могли бути відомі обставини, викладені у скарзі, тому рішення, на його думку, прийнято виключно на підставі доводів скаржника.

25 травня 2017 року позивачем отримано лист відповідача № 393 за підписом Голови КДКА Поліщука В.А. з пропозицією надати пояснення з приводу скарги, з чого позивач робить висновок, що голова КДКА сам собі доручив проведення перевірки обставин, викладених у скарзі адвоката ОСОБА_2, що є порушенням частини двадцять шостої Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120.

За твердженнями ОСОБА_1 відповідачем не взято до уваги, що 31 травня 2017 року колегією суддів Апеляційного суду міста Києва здійснено розгляд апеляційної скарги Голови Ради адвокатів Київської області Бойка П.А. на рішення Подільського районного суду міста Києва від 21 лютого 2017 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_7 до Ради адвокатів Київської області, третя особа - Національна асоціація адвокатів України, про визнання дій протиправними та скасування рішень, з якого вбачається, що Конференція адвокатів Київської області 10 вересня 2016 року не відбулась, а тому рішення щодо дострокового відкликання ОСОБА_7 та обрання нового Голови КДКА Київської області Поліщука В.А. не можуть вважатися такими, що прийняті у межах та у спосіб, передбачений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що стало підставою для їх скасування. З урахуванням викладеного, позивач вважає, що Голова КДКА Поліщук В.А. на момент проведення перевірки був позбавлений відповідних повноважень, а тому його вимога про надання пояснень, а також доручення на проведення перевірки є незаконними, як незаконними прийняті у подальшому і похідні рішення у зазначеному дисциплінарному провадженні.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI (далі - Закон).

Згідно з частинами першою, десятою, одинадцятою статті 50 Закону Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.

Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Відповідно до статті 46 Закону організаційними формами адвокатського самоврядування є конференція адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рада адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Рада адвокатів України, з'їзд адвокатів України.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України.

У місті Києві діє два органи адвокатського самоврядування, а саме: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва та Кваліфікаційно-дисциплінарна комісії адвокатури Київської області.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката.

Водночас, ІІІ З'їздом адвокатів України 03 липня 2015 року прийнято рішення про розмежування юрисдикції органів адвокатського самоврядування міста Києва та Київської області, яким визначено, що адвокати за адресою робочих місць у місті Києві, які отримали свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю в КДКА Київської області або Раді адвокатів Київської області та подали до Ради адвокатів Київської області заяву про внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України, виявивши бажання перебувати у складі адвокатів Київської області, підпадають під компетенцію органів адвокатського самоврядування Київської області. Зазначені адвокати беруть участь у адвокатському самоврядуванні Київської області, сплачують щорічні внески на рахунок Ради адвокатів Київської області, реалізують інші права і обов'язки, передбачені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також підлягають дисциплінарній відповідальності в Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Київської області, крім членів органів адвокатського самоврядування цього регіону, дисциплінарні справи стосовно яких розглядаються з урахуванням приписів статті 63 Правил адвокатської етики. Переміщення таких із Київської області до міста Києва та навпаки відбувається виключно за умови отримання у раді адвокатів відповідного регіону трансферного витягу.

Із профайла адвоката ОСОБА_1 у Єдиному реєстрі адвокатів України вбачається, що позивач обліковується в Раді адвокатів Київської області, отже, за твердженнями відповідача на нього розповсюджується юрисдикція Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Ради адвокатів Київської області, у тому числі і щодо вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Як зазначено у рішенні Вищого адміністративного суду України від 08 червня 2017 року № К/800/1959/17 за результатами ІІІ З'їзду адвокатів були прийняті рішення про внесення змін до законодавства з питань адвокатської діяльності, у тому числі про розмежування юрисдикції органів адвокатського самоврядування. Отже, суди адміністративної юрисдикції не мають компетенції щодо вирішення питань внутрішньостатутної діяльності цієї організації.

За таких обставин, суд не приймає тверджень позивача стосовно порушення відповідачем територіальної юрисдикції під час прийняття скарги до розгляду, та зазначає, що відповідно до положень частини одинадцятої Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, заява (скарга) повертається заявникові (скаржникові) з відповідними роз'ясненнями лише у таких випадках: якщо подана за межами строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності або така, що не містить відомостей про зміст дисциплінарного проступку адвоката, без викладу обставин, якими обґрунтовуються вимоги заявника (скаржника) та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину. Механізм повернення скарги з підстав відсутності юрисдикції у певної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, нормативно-правовими актами не врегульований.

Статтею 33 Закону передбачено загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката.

Так, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Стаття 34 Закону визначає підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку (статті 35 Закону).

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою) (статті 36 Закону).

Відповідно до статті 37 Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Частиною другою статті 38 Закону передбачено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов'язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до пункту 28 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, під час перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку. Отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Частиною першою статті 57 Закону передбачено, що рішення з'їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов'язковими до виконання всіма адвокатами.

Частиною третьою статті 38 Закону визначено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно зі статтею 39 Закону за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до статті 40 Закону дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до пункту 6.19 Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 08 квітня 2017 року № 101, питання про порушення дисциплінарної справи може розглядатися на засіданні Палати за наявними документами без запрошення особи, яка звернулася зі скаргою (заявою) адвоката, стосовно якого надійшла скарга (заява).

Згідно зі статтею 41 Закону, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

При цьому, згідно статті 39 Закону не встановлено обов'язку дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області під час вирішення питання про порушення дисциплінарної справи повідомляти адвоката, стосовно якого ініціюється питання про його дисциплінарну відповідальність, а також особу, яка ініціює питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, про місце, день та час відповідного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону.

Суд також звертає увагу, що отримання документів та витребування необхідної інформації, в тому числі і опитування осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку є правом а не обов'язком члена кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та здійснюється на власний розсуд особою, яка проводить перевірку, залежно від обставин кожної конкретної дисциплінарної справи.

Суд зауважує, що позивач не позбавлений права надати дисциплінарній палаті як письмові пояснення по суті порушених питань так і докази, що доводять безпідставність вимог скарги.

З матеріалів доданих до скарги вбачається, що позивач дійшов хибного висновку про проведення перевірки обставин, викладених у скарзі саме Головою КДКА Поліщуком В.А.

Перевірку відомостей про дисциплінарний проступок позивача здійснював член дисциплінарної палати ОСОБА_3 за дорученням голови дисциплінарної палати ОСОБА_8 За результатами розгляду скарги членом КДКА ОСОБА_3 складено довідку про виклад обставин, виявлених під час перевірки, а також з висновками та пропозицією щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи відповідно до частини другої статті 38 Закону.

Суд також зауважує, що порушення дисциплінарної справи не тягне за собою негативних наслідків для позивача, оскільки оскаржуване рішення не є підтвердженням факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Порушення дисциплінарної справи свідчить про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження.

Однак підтвердження або спростування ознак дисциплінарного проступку та їх юридична кваліфікація виходить за рамки перших двох стадій дисциплінарного провадження та відноситься саме до третьої стадії дисциплінарного провадження, а саме: розгляд дисциплінарної справи по суті. І лише за результатами третьої стадії провадження може прийматися рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Оскаржене позивачем рішення відповідача містить лише попередні висновки щодо можливої наявності в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку та жодним чином не встановлює факту його здійснення.

Разом з тим, судом встановлено, що у подальшому рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 25 жовтня 2017 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці. Рішенням КДКА Київської області від 09 листопада 2017 року зупинено право на заняття адвокатською діяльністю позивача строком на три місяці, починаючи з 25 жовтня 2017 року.

Відомості щодо використання позивачем права на оскарження прийнятого відповідачем рішення по суті суду не надано.

У позовній заяву позивач посилається на Регламент КДКА, який затверджено рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268.

Разом з тим, з ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 12 вересня 2013 року у справі № 826/10731/13-а вбачається, що процедурні норми Регламенту вбачаються судом загальними по відношенню до спеціальної норми пункту 6.19 Положення, оскільки зазначений пункт регулює, на відміну від Регламенту, можливість розгляду одного конкретного питання. За таких обставин суд дійшов висновку, що застосуванню підлягають саме норми Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області.

Окрім того, Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області, яке містить процедурні норми щодо розгляду заяв, так і Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області є актами одного рівня, так як затверджені одним і тим же органом. Однак, жодними нормами чинного законодавства не визначено пріоритету одного з вищезазначених актів. За таких обставин, оскільки Регламент затверджено рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268 тоді як Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області затверджено рішенням Ради адвокатів України від 08 квітня 2017 року № 101, що дає можливість застосувати хронологічне тлумачення.

Що стосується посилання позивача на рішення Подільського районного суду міста Києва від 21 лютого 2017 року, то вказаним рішенням Конференцію адвокатів Київської області від 10 вересня 2016 року визнано незаконною.

Разом з тим, дана Конференція не має жодного відношення до оскаржуваного позивачем рішення, оскільки на ній розглядалося питання дострокового відкликання ОСОБА_7 з посади Голови КДКА Київської області та обрання нового Голови КДКА Київської області. Проте, на Конференції адвокатів Київської області від 10 вересня 2016 року питання про дострокове припинення повноважень членів дисциплінарної чи кваліфікаційної палат не розглядалось. Голову КДКА Київської області, яку було відізвано достроково та членів КДКА Київської області, обрано установою Конференції делегатів від адвокатів Київської області 10 жовтня 2012 року.

Відповідно до частини другої статті 50 Закону Голова та члени КДКА обираються строком на п'ять років

За таких обставин, на момент проведення позачергової Конференції адвокатів Київської області від 10 вересня 2016 року повноваження членів КДКА мали законну силу, зокрема і на проведення перевірки обставин та фактів, викладених у скарзі ОСОБА_2 на адвоката ОСОБА_1

Відповідно до частини другої статті 3 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Із системного аналізу вищевикладеного, суд дійшов висновку про безпідставність вимог позивача та дотримання відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення норм чинного законодавства в частині територіальної юрисдикції а також процедури розгляду скарги.

Позивач достатніх доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, суду не надав, натомість, відповідач довів суду правомірність прийнятого ним рішення.

Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 26 липня 2017 року про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 за скаргою ОСОБА_2, прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому суд не вбачає підстав для його скасування.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 КАС України).

Частинами першою та другою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 143, 243-246, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Відповідно до частини першої статті 293 КАС України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.І. Келеберда