Справа № 824/427/18-а
Суддя: Боднарюк Олег Васильович
Дата ухвалення: 2018-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 травня 2018 р. м. Чернівці Справа № 824/427/18-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Боднарюк О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Приватного нотаріуса Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Людмили Борисівниа, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Відділу державної виконавчої служби Сторожинецького районного управління юстиції Державної виконавчої служби України, про скасування рішень державного реєстратора та поновлення записів,-

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" (далі - позивач), звернувся до суду з позовом до Приватного нотаріуса Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Людмили Борисівни (далі - відповідач), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Відділу державної виконавчої служби Сторожинецького районного управління юстиції Державної виконавчої служби України (далі - третя особа), в якому просить:

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 13033426 про припинення запису про іпотеку № 5642032 прийняте 14.05.2014 року приватним нотаріусом Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Л..Б.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 13032344 про припинення запису про обтяження (заборону на нерухоме майно) № 5641994 прийняте 14.05.2014 року приватним нотаріусом Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Л..Б.;

- зобов'язати приватного нотаріуса Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Л.Б., поновити запис про іпотеку № 5642032 від 22.06.2007 року.

- зобов'язати приватного нотаріуса Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Л..Б., поновити запис про обтяження (заборону на нерухоме майно) № 5641994 від 22.06.2007 року.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161, 172 КАС України, суд зазначає наступне.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист. Позов пред'являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України.

Пунктом 4 та 5 частини 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пунктом 9 частини 5 статті 160 КАС України, передбачено, що в позовній заяві зазначаються: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд вважає за необхідне також зазначити те, що відповідно до частини 4 статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Відповідно до приписів статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Внесення змін до записів Державного реєстру прав, зупинення реєстраційних дій, внесення запису про скасування державної реєстрації прав або скасування рішення державного реєстратора здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав (крім випадків, коли такі дії здійснюються у порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону).

Аналізуючи наведені вище норми, вбачається, що визначальною обставиною для ствердження про допущення протиправної бездіяльності відповідачем - повинно передувати заявлення таких прав та їх обтяження. Іншими словами, породжувати спір в даному випадку може звернення до державного реєстратора із відповідною заявою, на підставі чого останній зобовязанний прийняти рішення про реєстрацію чи відмову у їх реєстрації.

В поданому адміністративному позові позивач обґрунтовує позовні вимоги протиправними діями нотаріуса (державного реєстратора) щодо не скасування рішень останнього. Підставою для прийняття вказаних рішень, позивач вказує: результат прилюдних торгів, та судові рішення щодо оскарження таких торгів. Разом з тим, позивачем не зазначено, яким чином вказаними діями та рішенням було порушено права, обов'язки чи інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект". Позивач не зазначив чи вживались ним дії для проведення реєстраційних дій, а саме звернення з відповідною заявою до відповідача, що унеможливлює встановити факт порушення прав чи інтересів позивача.

З огляду на викладене, суд вважає, що за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів неможливо вирішити питання про відкриття провадження по справі.

Статтею 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Під строком звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов'язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою правомочною особою.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно частини 2 статті 122 КАС України, передбачено для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Судом встановлено, що спірні рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень прийняті 14.05.2014 р. приватним нотаріусом Сторожинецького районного нотаріального округу Чернівецької області Сирбу Л.Б. Натомість, до суду позивач звернувся 10.05.2018р., поза межами шестимісячного строку на звернення до суду з адміністративним позовом. При цьому, позивачем не обґрунтовано звернення до суду з вказаним позовом, поза межами шестимісячного строку та не надано відповідної заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин його пропуску позивачем, а також докази на підтвердження таких обставин.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір, зокрема, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу .

В позовній заяві позивачем по своїй суті заявлено дві вимоги немайнового характеру.

З огляду на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2018 року - 1762,00 грн., встановлений статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік, та враховуючи заявлені немайнові вимоги, позивач за подання даної позовної заяви повинен був сплатити судовий збір у сумі 3524,00 грн. Про те, позивачем подано до суду документ про сплату судового збору в сумі 2756,00 грн., ( платіжне доручення № 7873 від 05.12.2016р.)Є, який подавався в іншому позові.

А саме, дослідивши наявну в в інформаційній системі ДДС інформацію, та платіжне доручення № 7873 від 05.12.2016р. наявне в матеріалах справи, судом встановлено, що вказане платіжне доручення двічі надавалось позивачем при зверненні до суду - у адміністративній справі № 824/1024/16-а, та № 824/98/17-а, позовні заяви у яких були повернуті позивачу відповідно 17.12.2016 року та 13.02.2017 року (згідно відомостей "Діловодство спеціалізованих судів").

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 р. № 2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір".

У роз'ясненні зазначено, що як свідчить практика, є випадки, коли позивачі подають платіжні документи, якими оплачувався судовий збір за звернення до суду в інших справах або одне платіжне доручення (кілька оригіналів, завірених банківською установою) в кількох справах одночасно.

У першому випадку позовна заява залишається судом без руху через відсутність документа, який підтверджує сплату судового збору.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленими статтями 160, 161, 171 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суд вважає, що недоліки вказаної позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- пояснення (обґрунтування) щодо обставин - в чому полягає порушення прав, свобод чи інтересів позивача в частині звернення до відповідача з відповідною заявою;

- заяви (клопотання) про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та поновлення цього строку;

- документ про сплату судового збору - в сумі 3524,00 грн.;

Відповідно до частини 2 статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даної позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних вище недоліків.

Відповідно до частини 3 статті 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" - залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя Боднарюк О.В.