Справа № 806/2593/17
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2018-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Справа № 806/2593/17
ПОСТАНОВА

іменем України

"10" травня 2018 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Охрімчук І.Г.

суддів: Капустинського М.М.

Моніча Б.С.,

за участю секретаря

позивача:

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від "21" грудня 2017 р. (судове рішення ухвалене суддею Липою В.А. в м. Житомир, повний текст судового рішення складено 02.01.2018 р.) у справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про визнання дій протиправними, визнання незаконним та скасування припису №08-05/014/17 від 08.09.2017 року ,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом в якому просив:

- визнати протиправними дії головного спеціаліста відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Стремидла Володимира Сергійовича щодо видачі припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №08-05/014/17 від 08.09.2017 року;

- визнати незаконним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №08-05/014/17 від 08.09.2017 року.

Позов обґрунтовано тим, що відповідач безпідставно виніс припис №08-05/014/17 від 08.09.2017 року, оскільки на думку позивача, він не проводив ніяких підготовчих та будівельних робіт на власній присадибній ділянці.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 21.12.2017 р. у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що приймаючи припис №08-05/014/17 від 08.09.2017 року відповідач взяв на себе повноваження органу ДСНС України. Крім того вказав, що альтанка на власній присадибній ділянці є малою архітектурною формою та елементом благоустрою, а не господарська будівля.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі направлення від 04.09.2017 №08-11/040/17 у термін з 04.09.2017 по 08.09.2017 року посадовою особою відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради здійснено вихід за адресою: АДРЕСА_1. та проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки встановлено, що дерев'яна господарська будівля без влаштування фундаментів розміщена з порушенням вимог п.3.25а ДБН 360-92, а саме: "Будівництво тимчасової господарської будівлі без дотримання нормативного протипожежного розриву від житлового будинку розміщеного на сусідній земельній ділянці".

В подальшому, 8 вересня 2017 року головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Стремидло В. С. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та припис №08-05/014/17 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Не погоджуючись із прийняттям вказаного припису ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про його скасування.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуваний припис прийнятий відповідачем обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх положень законодавства, обставин даної справи та на підставі усіх матеріалів, які мають значення для конкретної ситуації.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком.

Так, відповідно до ч. 1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

Згідно з пунктом 7 зазначеного Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

В силу вимог пункту 7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

У відповідності до п. 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Як визначено п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

З аналізу вказаних норм слідує, що наведеними нормами законодавства орган державного архітектурно-будівельного контролю наділений повноваженнями проводити позапланову перевірку та у разі виявлення порушень вимог законодавства складати за її наслідками необхідні документи (акт, протокол про правопорушення, припис, постанову про накладення штрафів).

Постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. №406 "Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію" затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. (далі-Перелік)

Разом з тим суд першої інстанції не врахував, що норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок), не регулюють питання перевірки тимчасових господарських будівель (альтанок), в тому числі і протипожежних норм. Дане питання відношення до відповідача не має.

Пунктом 10 Порядку передбачено, що орган державного архітектурно - будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Отже, даним пунктом чітко вказано, що Відповідач взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням протипожежних вимог, а не перевіряє такі норми самостійно і робить висновки не маючи відповідної освіти і кваліфікації з даного питання.

Підтвердженням цьому також є листи-запити та листи - відповіді надані позивачем, а саме:

- лист Управління ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 03.10.2017 року в якому зазначається, що проведення перевірки дотриманням» протипожежних розривів при встановлені малих архітектурних форм на присадибній ділянці здійснюють Управління ДСНСД України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області та підпорядковані підрозділи керуючись вимогами «Правилами пожежної безпеки в Україні», які затверджені наказом МВС Україні» від 30.12.2014 року № 1417 та ДБН 360-92** «Містобудування.* Планування і забудова міських і сільських поселень»;

- лист ДСНС України від 12.10.2017 року стосовно повноважень ДСНС під час виявлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Таким чином слід зробити висновок, що відповідач перебрав на себе повноваження органу ДСНС, на що не звернув уваги суд першої інстанції.

Відповідно до позиції викладеній у постанові Вищого адміністративного суду України від 06.06.2017 року справа № К/800/36130/14, а саме: «Згідно з положеннями ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. З урахуванням того, що виявлені порушення полягають у недотриманні протипожежних норм, суд не вважає такі порушення істотними у розумінні ст. 376 Цивільного кодексу України».

Крім того судом першої інстанції не взято до уваги посилання позивача, що альтанка на власній присадибній ділянці є малою архітектурною формою та елементом благоустрою.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій присадибної ділянки проводиться її власником або користувачем цієї ділянки. Тобто, власник проводить благоустрій своєї присадибної території на власний розсуд.

Отже, твердження суду першої інстанції стосовно того, що тимчасова господарська будівля, зведена позивачем на присадибній ділянці, не є елементом благоустрою, є надуманим і не підтверджується містобудівним законодавством.

Альтанка не є господарською будівлею, як стверджує відповідач, її функціональне призначення - для відпочинку, а господарські будівлі згідно наказу Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 127 від 24.05.2001 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна» визначено:

- сараї (хліви), гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції, сміттєзбірники тощо).

Належним доказом тому є довідка ПП «Будівельно-монтажна компанія - БМК» від 26.10.2017 року, підприємства, який здійснював інвентаризацію вищезазначеної альтанки.

Судова колегія також зазначає, що ні в оскарженому приписі, ні в протоколі про адміністративне правопорушення, ні в постанові про адміністративне правопорушення, яка скасована постановою Коростишівського районного суду Житомирської області від 14.12.2017 року справа № 280/1330/17 ( наявна в матеріалах справи), не вказано місце та час вчинення правопорушення, не повністю зазначено суть правопорушення, тобто об'єктивна сторона адміністративного правопорушення відсутня.

Крім того, слід звернути увагу , що припис не містить заходи щодо усунення порушень., тобто не визначено яким чином позивач має усунути порушенням якщо воно мало місце.

Відповідно до частини 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1)неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2)недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3)невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанція обставинам справи;

4)неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Таким чином, судом першої інстанції не повно та не об'єктивно досліджено всі обставини адміністративної справи, а отже, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 21.12.2017 року винесене з порушенням вимог чинного законодавства, а відтак є не законним та таким, що підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від "21" грудня 2017 р. скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову.

Визнати протиправними дії головного спеціаліста відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Стремидла Володимира Сергійовича щодо видачі припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №08-05/014/17 від 08.09.2017 року;

Визнати незаконним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №08-05/014/17 від 08.09.2017 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на користь ОСОБА_2 1600 понесених судових витрат.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.Г. Охрімчук

судді: М.М. Капустинський

Б.С. Моніч

Повне судове рішення складено "11" травня 2018 р.