Справа № 635/7559/17
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2018-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2018 р. м. ХарківСправа № 635/7559/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Тацій Л.В.

суддів: Подобайло З.Г. , Григорова А.М.

за участю секретаря судового засідання Ткаченка А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 16.04.2018р., суддя Ільїна Г.І., смт. Покотилівка, Харківська область, повний текст складено 23.04.2018 р. по справі № 635/7559/17

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області

про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 386-П від 08.12.2017 року, постановлену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 16.04.2018р. по справі № 635/7559/17 позов залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення скасувати, позов задовольнити. Зазначив, що будівельні роботи з перепланування квартири, які ним виконувались, не потребують ані дозвільної документації, ані подальшого введення в експлуатацію, та не передбачають втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. Окрім того, вказав, що до нього безпідставно застосовано максимальний розмір адміністративного стягнення за дане правопорушення, без урахування того, що він має на утриманні трьох малолітніх дітей.

Відповідач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого проти задоволення апеляційної скарги заперечує в повному обсязі.

В судовому засіданні позивач апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції,

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч.1 та 4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон № 3038-IV) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок № 553), встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що на підставі направлення від 13.11.2017 р. № 386-Н, листа Котляревської сільської ради від 23.10.2017 р. № 5/2/02-20 та заяви ОСОБА_3, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим А.С. із залученням головного спеціаліста відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Касяненко В.В., здійснено виїзд на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами перевірки 17.11.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, Будяковим А.С. складено акт, протокол про адміністративне правопорушення та виданий припис про зупинення робіт.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17.11.2017 року виявлено порушення, яке полягає у виконанні будівельних робіт з реконструкції квартири шляхом приєднання частини місця загального користування (коридор) без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

При складанні Протоколу ОСОБА_1 повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 24.11.2017 о 11 годині в приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Космічна, 21-А, 12 поверх.

Від отримання та підписання Протоколу ОСОБА_1 відмовився, що зазначено у вказаному протоколі.

Відповідно до пп. 1, 2 п. 21 Порядку № 553 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно- будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Судом встановлено, що відповідачем на вимогу п. 21 Порядку № 553 направлено на адресу позивача цінний лист з описом вкладення (а.с. 60), який позивачем отримано 22.11.2017 року.

Позивач в апеляційній скарзі вказує, що прибув на розгляд адміністративної справи 24.11.2017 року, з невідомих йому причин розгляд справи не відбувся, а про інший час і місце розгляду йому не повідомили, у зв'язку з чим справу розглянуто без його участі, з порушенням ст. 268 КУпАП.

З матеріалів справи судом встановлено, не заперечується відповідачем, що 24.11.2017 року розгляд справи дійсно не відбувся, у зв'зку із допущенням технічної помилки в складанні протоколу від 17.11.2017 року. Ця причина була повідомлена позивачу, та призначена інша дата розгляду його адміністративної справи, позивача повідомлено листом від 24.11.2017 № 1020- 6539 із описом причини перенесення справи та час, дату та місце адміністративного розгляду, який позивач отримав особисто 01.12.2017 року, що підтверджується інформацією з офіційного сайту Укрпошти.

Таким чином, справа розглянута відповідачем із дотриманням приписів 268 КУпАП та відносно ОСОБА_1 08.12.2017 року винесено постанову про адміністративне правопорушення № 386-П, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності згідно ч. 5 ст. 96 КУпАП України із накладенням на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Відповідно до п. 22 Прядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

У зв'язку із тим, що ОСОБА_1 не був присутній при винесені постанови, Департамент на виконання вимог п. 22 порядку № 553 Постанову № 386-П від 08.12.2017 року надіслав поштою, яку позивач отримав особисто 12.12.2017 року згідно інформації з офіційного сайту Укрпошти.

Щодо обставин правопорушення, колегія суддів зазначає наступне.

Судом встановлено, підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_1 від 12.01.2005 р., що ОСОБА_1 на праві спільної сумісної власності належить 3/25 частки двокімнатної квартири готельного типу, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12).

У частині 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

За правилами ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

У ході перевірки інспектором ДАБІ встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_6 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири шляхом приєднання частини місця загального користування (коридор) шляхом зведення цегляної перегородки та перенесення пожежного виходу.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідно до п. 1 переліку будівельних робіт, проведення вказаних робіт не потребує документів, які дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406 (далі- порядок № 406), колегія суддів вважає безпідставними, виходячи з наступного.

Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.03.2011 № 22-23/185/0/7-11 надане роз'яснення з визначення термінів: "реконструкція", "капітальний ремонт", "перепланування".

Згідно вищезазначеного листа до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно технічного паспорту (інвентаризаційна справа № 343, Реєстр № 3/328/38) від 04.01.2005 року не містить перегородок, які вже зазначені у технічному паспорті (інвентаризаційна справ № 343 Реєстр № 3/328/38) від 20.11.2017 року, вказане перепланування здійснено за рахунок приміщення коридору, що спростовує доводи позивача про те, що виконувані ним роботи не передбачають втручання в інженерні системи загального користування.

Так, відповідно до п. 1.4.2 Наказу «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» № 75 від 17.05.2005 р., затвердженого Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства (далі - Наказ № 75) - переобладнання жилих будинків жилих і нежилих у жилих будинках приміщень містить у собі - улаштування в окремих жилих будинках, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переобладнання туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.

Згідно з п. 1.4.3 Наказу № 75 до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування будинків.

Пунктом 1.4.4 Наказу № 75 встановлено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається.

Відповідно до ч. 2 Порядку про виконання підготовчих та будівельних робіт № 466, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р., будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. У частині 1 зазначеного Порядку, зазначено, що Порядок №466 визначає набуття права на виконання будівельних робіт.

Таким чином, позивач є суб'єктом містобудування, та набуває право на виконання будівельних робіт на об'єкти відповідно до вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто виконання будівельних робіт на об'єкти вважається правомірним включно після отримання дозвільного документа на виконання будівельних робіт на об'єкти.

Судом встановлено, що будівельні роботи ОСОБА_1 виконувались власними силами без відповідних документів.

Частиною 5 статті 96 КУпАП встановлена відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач надав суду належні докази на підтвердження того, що позивачем допущено порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р., за що передбачена адміністративна відповідальність за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Щодо доводів позивача про те, що до нього застосовано неправомірно максимальний розгляд стягнення, обґрунтовані ним наявністю трьох малолітніх дітей, колегія суддів також вважає безпідставними, оскільки ст. 34 КУпАП не передбачає таку обставину, як наявність дітей, пом'якшуючою відповідальність за адміністративне правопорушення

Проте, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що санкція ч. 5 ст. 96 КУпАП передбачає відповідальність за даний склад адміністративного правопорушення, який може бути застосовано у вигляді штрафу в розмірі від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

До позивача застосовано штраф в розмірі 10200 (600*17 грн.), тобто в максимальному розмірі. Проте, постанова у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не містить обґрунтувань застосування найвищого розміру санкції, представник відповідача у судовому засіданні таких підстав та обґрунтування розміру санкції також не навів.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

В даному, випадку судом встановлено, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення у формі постанови, застосував найсуворіший захід стягнення, передбачений ч. 5 ст. 96 КУпАП, без надання будь - яких обґрунтувань його співмірності вчиненому позивачем проступку.

Враховуючи наведене, те, що в судовому засіданні встановлено та не заперечувалось представником відповідача, вчинення позивачем такого адміністративного правопорушення вперше, колегія суддів вважає за необхідне змінити захід стягнення в межах, передбачених ч. 5 ст. 96 КУпАП з шестисот (10200 грн.) до п'ятисот (8500 грн.) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян

Колегією суддів також встановлено, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права.

Приймаючи рішення по справі суд першої інстанції не звернув увагу на те, що ст. 286 КАС України регулює особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності та вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Статтею 271 КАС України встановлено особливості проголошення та вручення судових рішень в окремих категоріях адміністративних справ, у справах, визначених статтями 273 - 277, 280 - 289 цього Кодексу суд проголошує повне судове рішення.

Так, в судовому засіданні 16.04.2018 року Харківським районним судом Харківської області проголошено вступну і резолютивну частини рішення, а його повний текст складено 23.04.2018 року.

Тобто, судом першої інстанції в порушення вимог ст. ст. 271 та 286 КАС України не проголошено повне судове рішення.

Приписами ст. 317 КАС України визначено, що порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового.

Колегія суддів, з урахуванням вищевикладеного доходить висновку, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм процесуального права, у зв'язку з чим підлягає скасуванню з прийняттям постанови про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 243, 250, 272, 286, 310, 315, 321, 323, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Харківського районного суду Харківської області від 16.04.2018р. по справі № 635/7559/17 скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Змінити захід стягнення, застосований постановою про адміністративне правопорушення № 386-П від 08.12.2017 року, постановлену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Заікою Віталієм Юрійовичем щодо ОСОБА_1 щодо застосування штрафу в розмірі 10200 (десять тисяч двісті) на штраф у розмірі 8500 (вісім тисяч п'ятсот) грн.

В іншій частині у задоволенні позову - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Л.В. Тацій
Судді З.Г. Подобайло А.М. Григоров
Повний текст постанови складено 16.05.2018.