Справа № 806/1337/18
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2018-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2018 року м.Житомир справа № 806/1337/18

категорія 6.1

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Капинос О.В.,

секретар судового засідання Недашківська Н.В. ,

за участю: позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Довгань К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання незаконними та скасування постанови №7-Ф від 06.03.2018р., припису №6/18 від 19.02.2018р.,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить:

-Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №7-Ф від 06.03.2018 про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

-Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради №6/18 від 19.02.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

В обґрунтування позову зазначила, що на момент придбання будинку, на земельній ділянці знаходилася самовільна будова. За результатами проведеної відповідачем позапланової перевірки дотримання вимог законодавства містобудівної діяльності за її адресою, встановлено, що будівельні роботи виконуються без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об"єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. 13.10.2017 видано припис про усунення зазначених порушень у строк до 13.12.2017 та 25.10.2017 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 4250 грн. 19.02.2018 за результатами проведеної перевірки виконання вимог припису від 13.10.2017, відповідачем було видано припис №6/18, у якому висунуто вимогу добровільно знести самовільну будову до 20.04.2018 та за невиконання вимог припису притягнуто до відповідальності у вигляді накладення штрафу у сумі 5100 грн. Вказує, що нею було вжито всіх заходів для усунення виявлених порушень та виконання вимог припису від 13.10.2017. Проте, строку в 2 місяці для цього виявилося недостатньо, оскільки розроблення технічної документації на такий проміжок часу неможливе. Тому, просить скасувати спірні припис та постанову.

Ухвалою від 05.04.2018 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 03.05.2018.

В судове засідання з"явилися позивач та представник позивача, позов підтримали та просили його задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з"явився, проти позову заперечував з підстав, викладених у письмовому відзиві. Пояснив, що спірні припис та постанова винесені за невиконання позивачем вимог припису від 13.10.2017, у якому вказано, що за результатами позапланової перевірки встановлено, що будівельні роботи виконуються без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об"єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Вказані недоліки позивачем у встановлений строк не усунуті. Тому, вважає, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради при винесенні припису та постанови діяло в межах повноважень.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 13.04.2016 придбано у власність житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується договорами купівлі-продажу від 13.04.2016. До житлового будинку належить: сарай літ."Б"; вбиральня літ. "Г"; огорожа №1. (а.с.12-15)

Як пояснила позивач, під час придбання вказаного будинку на земельній ділянці знаходилась самовільна будова.

Рішенням 15 сесії 7 скликання Житомирської міської ради від 30.11.2016 №6 "Про надання дозволу громадянам на розроблення документації із землеустрою під існуючим нерухомим майном" на підставі заяви ОСОБА_1 від 23.06.2016 №7323 останній надано дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка). Площа земельної ділянки 0,2332 га.(а.с.16)

04.10.2017, на підставі звернення ОСОБА_4 від 02.10.2017 щодо незаконного будівництва, начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю було видано направлення для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1, за результатами якої був складений акт. (а.с.72-80)

В ході перевірки встановлено, що фізичною особою ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з будівництва будівлі за адресою: АДРЕСА_1, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

За результатами перевірки відповідачем видано припис №41/17 від 13.10.2017 з вимогою усунути зазначені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об"єкті за адресою: АДРЕСА_1, у термін до 13.12.2017 (а.с.85) та складено протокол про адміністративне правопорушення від 13.10.2017 про порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пункт 13 ПКМУ №466 та повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення 25.10.2017. (а.с.83-84)

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, 25.10.2017 начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Кондратюком С.М. винесено постанову №32-Ф по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 4250,00 грн. (а.с.87)

За наслідками перевірки виконання вимог припису №41/17 від 13.10.2017 про усунення порушень містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об"єкті за адресою: АДРЕСА_1 складно акт перевірки, в якому зафіксовано, що вимоги припису №41/17 від 13.10.2017 у встановлений строк не виконано, а саме: не оформлено дозвільної документації на виконання будівельних робіт з будівництва будівлі по АДРЕСА_1. (а.с.88-95)

На підставі акту перевірки, 19.02.2018 головним спеціалістом сектору проведення перевірок Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Зайцевим С.С. винесено припис №6/18 з вимогою добровільно знести самочинно збудовану будівлю за адресою: АДРЕСА_1, у термін до 20.04.2018 та протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2018. (а.с.97-99)

06.03.2018, за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення виконуючим обов"язки начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюк О.А. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №7-Ф, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 5100,00 грн. (а.с.103)

Позивач вважає припис від 19.02.2018 та постанову по справі про адміністративне правопорушення №7-Ф від 06.03.2018 незаконними, тому звернулася до суду.

Перевіряючи спірні рішення на відповідність вимогам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, в тому числі Держархбудінспекцією.

Вказаним Порядком визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пункту 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктом 16 Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини 6 статті 2 Закону України №208/94-ВР, суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема: невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у розмірі п'ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. За невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу.

Встановлено, що 19.02.2018 головним спеціалістом сектору проведення перевірок Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Зайцевим С.С., ОСОБА_1 винесено припис №6/18 з вимогою добровільно знести самочинно збудовану будівлю за адресою: АДРЕСА_1, у термін до 20.04.2018 та протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2018.

06.03.2018, за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення виконуючим обов"язки начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради Магдюк О.А. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №7-Ф, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 5100,00 грн.

При цьому, вказані припис та постанова винесені за невиконання вимог припису №41/17 від 13.10.2017, оскільки ОСОБА_1 у термін до 13.12.2017 не оформлено дозвільної документації на виконання будівельних робіт з будівництва будівлі по АДРЕСА_1, що є порушенням пп.а,б п.3 ч.3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп.3 п.11 ПКМУ №553.

Зокрема, встановлено, що 04.10.2017, за результатами проведеної позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1, встановлено, що будівельні роботи з будівництва будівлі виконані без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

На підставі таких порушень, відповідачем видано припис №41/17 від 13.10.2017 з вимогою усунути зазначені порушення у термін до 13.12.2017 .

Позивач вважаючи протиправними спірні рішення вказує на те, що умисного невиконання вимог припису 41/17 від 13.10.2017 не було, оскільки нею вчинялися дії по оформленню дозвільної документації, однак, з незалежних від неї причин у вказаний у приписі термін такі документи не виготовлені, тому підстави для зобов"язування добровільно знести будівлю та застосовувати штраф відсутні.

Суд погоджується з доводами позивача, з огляду на таке.

Як вже зазначалося, ОСОБА_1 13.04.2016 придбано у власність житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується договорами купівлі-продажу від 13.04.2016. До житлового будинку належить: сарай літ."Б"; вбиральня літ. "Г"; огорожа №1. При цьому, позивач не заперечує, що під час придбання вказаного будинку на земельній ділянці знаходилась самовільна будова.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМУ№466 від 13.04.2011, будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту.

Частиною 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за виконання будівельних робіт без зареєстрованого повідомлення.

Відповідно до п. 2.1 Розділу 2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України №103 від 05 липня 2011 року, будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже, для оформлення дозвільної документації на виконання будівельних робіт (будівельного паспорта), необхідно надати документи, що підтверджують право власності на земельну ділянку, на котрій здійснюється будівництво, а також вказати кадастровий номер даної земельної ділянки.

З матеріалів справи вбачається, що з метою негайного виконання вимог припису позивач 19 жовтня 2017 року звернулася до проектної організації з метою розроблення технічної документації на земельну ділянку , за послуги якої сплачено кошти в сумі 3000,00 грн., що підтверджується копією квитанції до прибуткового касового ордеру №79 від 19.10.2017, Виконавцеь - ФОП ОСОБА_8. (а.с.52)

З моменту подачі документів на розроблення технічної документації, було здійснено заміри земельної ділянки. Зокрема, 01.11.2017 між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_8, в присутності власників суміжних земельних ділянок узгоджено межі землекористування га.ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, про що складено протокол. (а.с.58)

Разом з тим, відповідно до довідки інженера землевпорядника ФОП ОСОБА_9, згідно договору ОСОБА_1 від 19.10.2017 №79 на виконання робіт із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) знаходять в роботі. В зв"язку з незгодою одного з суміжних землекористувачів справа передана на комісію по вирішенню земельних спорів. (а.с.59)

Як пояснив в судовому засіданні позивач, вказане питання на розгляд комісії по вирішенню земельних спорів не виносилось, засідання комісії з даного приводу не відбулося.

Отже, дозвільна документація на виконання будівельних робіт у позивача відсутні.

Як вже зазначалося, позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 5100,00 грн.

Диспозиція статті ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративне правопорушення передбачає, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Закон розглядає протиправну дію (бездіяльність), вчинену певною особою, як адміністративний проступок лише в тому випадку, якщо має місце вина цієї особи, тобто якщо вчинене було здійснено навмисно або з необережності. Наявність вини є невід'ємною ознакою складу адміністративного проступку.

Таким чином, для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за невиконання вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю необхідне саме умисне його невиконання та його вина.

Разом з тим, як встановлено в ході розгляду справи та підтверджується дослідженими доказами, ознаки умисного невиконання вимог припису №41/17 від 13.10.2017 позивачем у даному випадку відсутні, оскільки усунути порушення в 2-ох місячний термін не виявилося можливим, через обставини, які від позивача не залежать, оскільки для їх усунення необхідно виготовити будівельний паспорт, який неможливо отримати без правовстановлюючого документу на земельну ділянку, для чого необхідний тривалий час.

При цьому, матеріалами справи підтверджено, що позивач вживала всіх можливих та залежних від неї заходів для оформлення дозвільної документації на виконання будівельних робіт за адресою : АДРЕСА_1, проте, розробка технічної документації на земельну ділянку потребує значно більше часу, ніж було визначено приписом для усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, суд відмічає, що невиконання вимог припису №41/17 від 13 жовтня 2017 року сталось не в результаті ухилення позивача від виконання викладених в ньому вимог, а через неможливість виготовлення технічної документації на земельну ділянку та отримання на неї правовстановлюючих документів у такі маленькі строки, які встановлені даним приписом

Крім того, відповідачем не заперечується, що при виході на перевірку виконання вимог припису, будь - які будівельні роботи на будівлі, що зведена без необхідної документації позивачем не проводяться. Попередній штраф позивачем сплачено добровільно.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у даному випадку причини невиконання припису є поважними, а склад адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП - відсутній, оскільки відсутня суб'єктивна сторона - вина позивача у невиконанні припису, тому у відповідача були відсутні правові підстави для застосування до позивача штрафу за вказаною статтею у розмірі 5100,00 грн., з огляду на що така постанова підлягає скасуванню, як протиправна.

Оскільки в ході розгляду справи встановлено неможливість вчасного виконання позивачем вимог припису №41/17 від 13 жовтня 2017 з незалежних від неї причини та у зв"язку з цим неправомірність накладення штрафу, з цього слідує, що вимога добровільного знесення самочинної будівлі, викладена у спірному приписі №6/18 від 19.02.2018 також є протиправною, тому такий припис підлягає скасуванню.

За правилами, встановленими ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки, відповідачем в ході розгляду справи не доведено правомірність винесення спірного припису , суд дійшов висновку, що позов обґрунтований, тому задовольняє його у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАСУ при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради є структурним підрозділом Житомирської ради та не є юридичною особою, понесені позивачем судові витрати у вигляді 1409,60 грн. судового збору підлягають відшкодуванню з бюджетних асигнувань Житомирської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246, 371 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради ( м-н С.П.Корольова,6, м.Житомир, 10014) №7-Ф від 06.03.2018 про визнання винною ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради ( м-н С.П.Корольова,6, м.Житомир, 10014) №6/18 від 19.02.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Відшкодувати ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1409,60 грн. (одна тисяча чотириста дев"ять гривень шістдесят копійок) з бюджетних асигнувань Житомирської міської ради (м-н С.П.Корольова,6, м.Житомир, 10014, ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Капинос

Повне судове рішення складене 08 травня 2018 року