Справа № 473/154/18
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2018-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2018 р.м. ОдесаСправа № 473/154/18

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Старжинська О.Є.

Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді - Єщенка О.В.

суддів - Димерлія О.О.

- Домусчі С.Д.

За участю: секретаря - Недашковської Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 лютого 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття справи про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому, з урахуванням уточнень (а.с. 67-76), просив скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 04.01.2018 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн., справу про адміністративне правопорушення закрити.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, в тому числі щодо неналежного ведення загального журналу робіт, а також не підтвердження прихованих робіт відповідними актами, не відповідають дійсності. Разом з цим, позивач зазначає, що матеріали перевірки та справа про адміністративне правопорушення в супереч чинному законодавству розглянуті без його участі, що виключає об'єктивність та всебічність вирішення спірного питання. Зазначені обставини свідчать про безпідставність рішення відповідача і його невідповідність вимогам Закону, необґрунтованість адміністративного стягнення, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 лютого 2018 року адміністративний позов задоволено частково. Суд змінив стягнення у вигляді штрафу за постановою від 04.01.2018 року відносно ОСОБА_2 в межах санкції статті 96-1 ч.11 КУпАП з штрафу в сумі 5100 грн. на штраф в сумі 3400 (три тисячі чотириста) грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, у період з 06.12.2017 року по 19.12.2017 року у присутності начальника Управління ЖКГ та КБ Вознесенської міської ради ОСОБА_3 та директора ПП «Мета» ОСОБА_2 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) з питань дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті «Капітальний ремонт тротуарної доріжки з велосипедною смугою по вул. Михайлівська від житлового будинку №7 до ЗОШ №4 в м. Вознесенськ Миколаївської області», за результатом якої складено акт №01 (а.с. 43-58).

Згідно даних перевірки та як не заперечується сторонами, зокрема, замовником будівництва є Управління житлово-комунального господарства та капітального будівництва Вознесенської міської ради; підрядник - Приватне підприємство «Мета»; генеральний проектувальник - Комунальне підприємство «Вознесенське міжміське бюро технічної інвентаризації».

Зазначеною перевіркою встановлено, що будівельні роботи на об'єкті «Капітальний ремонт тротуарної доріжки з велосипедною смугою по вул. Михайлівська від житлового будинку №7 до ЗОШ №4 в м. Вознесенськ Миколаївської області» проводяться відповідно до п. 9 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406.

На момент перевірки встановлено, що на об'єкті виконано будівельні роботи: влаштовано дорожнє корито. Установлено бортові бетонні та гранітні камені. Укладено щебеневу основу із щебеня фракції 20/40. Укладено щебеневу основу із щебеня фракції 5/10. Розпочато роботи з просочування щебеневих шарів бітумною емульсією ЕК-Ш-50, також розпочато укладення підстилаю чого і вирівнювального шару основи з відсіву. Загальна товщина вищевказаних утрамбованих шарів складає 16 см, що відповідає затвердженій проектній документації.

Разом з цим, перевіркою встановлено, що підрядником - ПП «Мета» неналежним чином заповнено загальний журнал робіт, а саме не заповнено таблицю А.2 Перелік актів проміжного прийняття відповідальних конструкцій і актів на закриття прихованих робіт; в таблиці А.5 Відомості про виконання будівельних робіт не зазначено посаду, прізвище, ініціали і підпис відповідальної особи.

Під час перевірки не надано акти на закриття прихованих робіт, що є порушенням п. 4.8. ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

У зв'язку із чим, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.ст. 254, 255, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2, директора ПП «Мета», 19.12.2017 року складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення, та винесено припис №229 про усунення правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 39-41, 42).

Оскільки ОСОБА_2 не був присутнім під час складання матеріалів справи, вказані матеріали 21.12.2017 року направлені йому засобами поштового зв'язку.

Розглянувши акт, протокол та припис, за участю ОСОБА_2 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області 04.01.2018 року по справі про адміністративне правопорушення винесено постанову №3, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с. 59-60).

Згідно матеріалів справи, вказану постанову одержано позивачем у день її прийняття, а саме 04.01.2018 року.

Не погоджуючись із накладенням адміністративного стягнення, посилаючись на його необґрунтованість і безпідставність, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції першої інстанції дійшов висновку про те, що, оскільки доводи контролюючого про порушення позивачем правил містобудівного законодавства знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, у відповідача були всі підстави для накладення адміністративного стягнення згідно оскаржуваної постанови.

Разом з цим, суд першої інстанції врахував ту обставину, що відповідач не обґрунтував підстави для застосування до позивача максимального розміру штрафу за вчинене адміністративне правопорушення, у зв'язку із чим суд вирішив змінити захід стягнення згідно ч. 3 ст. 286 КАС України.

Колегія суддів висновки суду першої інстанції вважає правильними, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із ч.ч. 2, 3 Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, згідно із п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

За правилами п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 визначено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб'єктів містобудування у цій сфері.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності суб'єкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови суб'єкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим зв'язком.

Колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про будівельні норми» від 05.11.2009 року №1704-VI застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов'язковим для всіх суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення.

Так, відповідно до п. 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.05.2016 року №115, за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. До виконавчої документації належать, зокрема, загальний журнал робіт (додаток А), акти на закриття прихованих робіт (додаток В).

Слід зазначити, що відповідно до п.п. 8.4.3.1 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» приймання прихованих робіт здійснюється безпосередньо перед виконанням наступних робіт, які їх закривають, про що складається акт за формою, наведеною у додатку В.

Згідно із п.п. 8.4.3.4, 8.4.3.5, 8.4.3.6 в усіх випадках забороняється виконання наступних робіт до підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт та відповідальних конструкцій.

Приймальний контроль здійснюється за участю представників будівельної організації, технічного нагляду замовника та авторського нагляду (у випадках, передбачених договором про авторський нагляд).

Результати приймального контролю фіксуються в загальному журналі робіт, в актах на закриття прихованих робіт, актах проміжного прийняття відповідальних конструкцій та інших документах-за наявності вимог нормативних документів на конкретні види будівельних робіт.

Як вірно враховано судом першої інстанції, під час перевірки підрядною організацією не були надані акти на закриття прихованих робіт на об'єкті.

При цьому, згідно матеріалів справи, акти на приховані роботи, надані позивачем до суду, не місять підписів особи, що здійснює технічний нагляд, та замовника.

Зазначені обставини свідчать про те, що наступні роботи на об'єкті виконувались без прийняття і підтвердження відповідної якості виконання попередніх прихованих робіт.

Таким чином, оскільки під час перевірки позивачем не підтверджено попередні роботи об'єкті належними документами, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про обґрунтованість доводів контролюючого органу щодо відсутності у підрядної організації актів на приховані роботи.

Також, не спростовано позивачем належними доказами встановлені під час перевірки обставини щодо ведення підрядником ПП «Мета» виконавчої документації з порушенням будівельних норм, а саме неналежне заповнення загального журналу робіт, що підтверджується відповідними копіями загального журналу, який надав відповідач, зокрема, не заповнено таблицю А.2 Перелік актів проміжного прийняття відповідальних конструкцій і актів на закриття прихованих робіт; в таблиці А.5 Відомості про виконання будівельних робіт не зазначено посаду, прізвище, ініціали і підпис відповідальної особи.

Відповідно до ч. 11 ст. 96-1 КУпАП ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Враховуючи викладене, оскільки висновки контролюючого органу про порушення позивачем правил з організації будівельного виробництва знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, ці обставини не спростовані належними доказами, колегія суддів вважає, що у контролюючого органу були всі підстави для накладення адміністративного стягнення згідно оскаржуваної постанови.

Разом з цим, колегія суддів враховує, що відповідно до п.п. 2, 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від 06.04.1995 року №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому - четвертому пункту 2, мають право, зокрема, головні інспектори будівельного нагляду.

Таким чином, головний інспектор будівельного нагляду під час перевірки та за її результатом наділений повноваженням вирішувати питання щодо накладення на суб'єкта містобудування штрафу у разі виявлення порушень Закону.

За таких обставин, доводи позивача про порушення контролюючим органом порядку притягнення суб'єкта до відповідальності є необґрунтованими.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів вважає, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, вірно встановлено фактичні обставини справи та надана правова оцінка.

Постанова суду першої інстанції викладена достатньо повно, висновки обґрунтовані з посиланням на конкретні норми Законів України та відповідають чинному законодавству та доводи апеляційної скарги цих висновків суду не спростовують.

За таких обставин підстав для скасування постанови суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 12 лютого 2018 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

С.Д. Домусчі