Справа № 676/1001/18
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2018-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 676/1001/18

Головуючий у 1-й інстанції: Шевцова Л.М.

Суддя-доповідач: Мельник-Томенко Ж. М.

15 травня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мельник-Томенко Ж. М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сторчака В. Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області на рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 13 березня 2018 року (головуючий суддя: Шевцова Л.М., повний текст рішення складено 19 березня 2018 року) у справі №676/1001/18 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області, інспектора СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачука Дмитра Валентиновича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

13.02.2018 року ОСОБА_2 звернувся до Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області, інспектора СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачука Дмитра Валентиновича про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Рішенням Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 13 березня 2018 року позов задоволено частково: постанову інспектора СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачука Дмитра Валентиновича серії НОМЕР_1 від 03 лютого 2018 року в частині накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 225 грн. змінено на усне зауваження.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, представник Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове про відмову у задоволенні позовних вимог. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті. Зокрема, апелянт зазначає, що позивач порушив вимоги 5.16 «Напрямок руху по смугах». Однак, ч.1 ст.122 КУпАП не містить іншої санкції, крім штрафу та штрафних балів, тобто не містить альтернативного стягнення у вигляді попередження, звільнивши позивача від адміністративної відповідальності суд першої інстанції порушив норми матеріального права. Також апелянт посилається на приписи ст.33 КУпАП, згідно яких при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено з матеріалів справи, що 03 лютого 2018 року інспектором СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачуком Дмитром Валентиновичем винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху щодо ОСОБА_2 про порушення останнім вимоги дорожнього знаку 5.16 (напрямок руху по смугах), за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.122 КУпАП.

У вказаній постанові зазначено, що 03 лютого 2018 року о 12 год. 00 хв. ОСОБА_2 керуючи транспортним засобом Touota LandCruiser 200, державний номерний знак НОМЕР_1, на перехресті вулиць Огієнка та Князів Коріатовичів в м. Камянець-Подільському не виконав вимоги дорожнього знаку "Напрямок руху по смугам", чим порушив вимоги п.п. 5.16 ПДР України.

Положеннями статті 23 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Порядок дорожнього руху на території України відповідно до Закону України "Про дорожній рух" встановлюється Правилами дорожнього руху (далі - ПДР), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306.

Згідно з пунктом 11.1 Правил дорожнього руху кількість смуг на проїзній частині для руху нерейкових транспортних засобів визначається дорожньою розміткою або дорожніми знаками 5.16, 5.17.1, 5.17.2, а за їх відсутності - самими водіями з урахуванням ширини проїзної частини відповідного напрямку руху, габаритів транспортних засобів і безпечних інтервалів між ними.

Відповідно до п.1.10 Правил дорожнього руху "смуга руху" - поздовжня смуга на проїзній частині завширшки щонайменше 2,75 м, що позначена або не позначена дорожньою розміткою і призначена для руху нерейкових транспортних засобів.

Правилами дорожнього руху визначено, що знак 5.16 "Напрямки руху по смугах" показує кількість смуг на перехресті і дозволені напрямки руху по кожній з них.

Знаки 5.16 і 5.18, що дозволяють поворот ліворуч з крайньої лівої смуги, дозволяють також розворот з цієї смуги.

Дія знаків 5.16 і 5.18, встановлених перед перехрестям, поширюється на все перехрестя, якщо наступні знаки 5.16 і 5.18, установлені на ньому, не дають інших вказівок.

Таким чином, на ділянку дороги, по якій рухався позивач, поширює свою дію дорожній знак 5.16, який вказує, що для повороту транспортного засобу наліво потрібно зайняти крайню ліву смугу, для руху прямо - середню та крайню праву смугу відповідно.

У позовній заяві позивач не заперечує того факту що він не виконав вимогу дорожнього знаку 5.16 (напрямок руху по смугах).

Положеннями частини 1 статті 122 КУпАП визначено, що за перевищення встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п'ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Статтею 222 КУпАП визначено компетенцію органів Національної поліції щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.2 ст.122 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Суд першої інстанції встановив, що позивач порушив Правила дорожнього руху та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.122 КУпАП, однак ураховуючи відсутність негативних наслідків, особу порушника та незначний характер вчиненого, застосував ст.22 КУпАП, визнав вчинене адміністративне правопорушення малозначним та звільнив позивача від адміністративної відповідальності.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції помилковим з огляду на таке.

Відповідно до статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Так, згідно з статтею 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Положеннями ч.3 ст.286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб'єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Отже, суд, керуючись вимогами законодавства, вправі змінити захід стягнення, передбачений КУпАП, таким чином щоб стягнення не було посилено.

Між тим, частина 1 статті 122 КУпАП не містить іншої санкції, крім штрафу та штрафних балів.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що інспектор СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачук Дмитро Валентинович під час винесення оскаржуваної постанови діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову.

Суд першої інстанції на вищенаведене уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Положеннями ст.242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що порушення норм матеріального права призвело до неправильного вирішення справи, тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та постановити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області задовольнити повністю.

Рішення Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 13 березня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області, інспектора СРПП Кам'янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області Ткачука Дмитра Валентиновича про скасування постанови про адміністративне правопорушення скасувати.

Прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 15 травня 2018 року.

Головуючий Мельник-Томенко Ж. М.

Судді Ватаманюк Р.В. Сторчак В. Ю.