Справа № 727/1285/18
Суддя: Літвінова О. Г.
Дата ухвалення: 2018-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 727/1285/18
Провадження № 2-а/727/85/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2018 року суддя Шевченківський районний суд м.Чернівці, Літвінова О.Г., розглянувши в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Посилається на те, що під час проведення відповідачем планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, посадовою особою Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради 16.01.2018 р. було складено Акт перевірки № 2 та 16.01.2018 р. року було складено Протокол б/н про адміністративне правопорушення, а також Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 16.01.2018р.. У відповідності до вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою виявлено порушення, ОСОБА_2, п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Постанови КМУ від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

На підставі вище вказаних Акту, Протоколу та Припису 29 січня 2018 року заступником начальника Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради було винесено Постанову №6/15/18-1/15.5-18 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої, позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення - надалі КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 (вісім тисяч п'ятсот) гривень.

На думку позивача, дана Постанова №6/15/18-1/15.5-18 від 29.01.2018 року є необґрунтованою та безпідставною, винесеною з порушенням норм чинного законодавства, та такою, що підлягає скасуванню.

Просить: визнати протиправною та скасувати постанову №6/15/18-1/15.5-18 від 29.01.2018 року винесену заступником начальника Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про притягнення до відповідальності за частиною 5 статті 96 ст. 96 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, що проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідачем було подано відзив на адміністративний позов, в якому Інспекція Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради адміністративний позов не визнало та просило відмовити у задоволенні адміністративного позову, з підстав викладених в відзиві.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши, обставини за наявності достатніх підстав, суддя приходить до висновку про можливість ухвалення судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб у порядку скороченого провадження, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Положеннями ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотання однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням ( викликом) сторін.

Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов слід задовольнити з огляду на наступне:

Судом встановлено, що під час проведення відповідачем планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, посадовою особою Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради було 16.01.2018 р. складено Акт перевірки № 2 та 16.01.2018 р. року було складено Протокол б/н про адміністративне правопорушення, а також Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 16.01.2018 р.. У відповідності до вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення посадовою особою виявлено порушення, ОСОБА_2, п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Постанови КМУ від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

На підставі Акту, Протоколу та Припису 29 січня 2018 року заступником начальника Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради було винесено Постанову №6/15/18-1/15.5-18 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої, позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення - надалі КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 (вісім тисяч п'ятсот) гривень.

Розглядаючи аргументи позивача щодо необґрунтованого та безпідставного притягнення його до адміністративної відповідності та даючи їм оцінку, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п.1 ст. 247 КпАП України, обов'язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно статті 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов'язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 КУпАП протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Вимоги до постанови по справі про адміністративне правопорушення, викладені у статті 283 КпАП України. Постанова зокрема повинна містити: опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Суд наголошує, що у відповідності до положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника.

Окрім того, у рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України " (N 4909/04) від 10 лютого 2010 року Судом було зазначено, що у рішеннях судів та інших органів з вирішенням спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін , орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя.

Проте, оскаржувана постанова не відповідає вимогам ст. 283 КпАП України, оскільки не містить конкретних обставин, установлених під час розгляду справи, зокрема:

Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення 16.01.2018 р., позивач не був присутній. Про складення документів - Акту, Протоколу та Припису, останньому стало відомо тільки після отримання їх поштовим зв'язком. Поштове відправлення, яким було направлено вказаний Протокол, він отримав лише 29.01.2018 р. даний факт підтверджується конвертом поштового відправлення вищевказаних Акта, Постанови та Припису за реєстраційним номером 704. Згідно інформації з відтиску поштового штемпеля про відправку конверта із поштовим відправленням № 704, його відправлення є 18.01.2018 p., а не 17.01.2018 р. як вказано Відповідачем в усіх трьох документах - Акті, Протоколі та Приписі. Доказом отримання ОСОБА_2 відправленням № 704 саме 29.01.2018 р. є загальнодоступна, публічна, офіційна інформація щодо вищевказаного поштового відправлення, що міститься на офіційному сайті ПАТ «Укрпошта» в мережі Інтернет.

Протокол складений із порушеннями нормативних вимог ст. 254,256 КУпАП. Посадовою особою відповідача в тексті Протоколу неправомірно вказано, що Протокол складено в присутності ОСОБА_2. Жодного підпису позивача в протоколі не міститься. Письмового запису у протоколі про його відмову від підпису, засвідченого свідками, також не містить. Внаслідок того, що останній не був присутній при складенні протоколу, відповідачем були порушені законні права ОСОБА_2 передбачені ст.ст. 254,256,268 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, а саме: дати пояснення та зауваження, скористатися правом на юридичну допомогу, не були роз'яснені права і обов'язки, помилково та не повністю вказані відомості про особу. Окрім того, протокол не містить жодної інформації, в який час та якою особою вчинене адміністративне правопорушення - дії по влаштуванню дерев'яного каркасу з обпиранням на бетонні стовпчасті фундаменти без набуття прав на виконання будівельних робіт.

Окрім того, протокол, так само як і Акт не містить жодного обґрунтування порушення ОСОБА_2 саме ч. 5 ст. 96 КУпАП, що передбачає виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (CCI), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті. Така само, як і не наведено жодного нормативного обґрунтування належності об'єкта перевірки до об'єктів з незначними наслідками (CCI), що призвело до необґрунтованого та неправомірного застосування саме ч. 5 ст. 96 КУпАП. Окрім того, в порушення п 7. Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 р. № 553, що передбачає, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні, захід контролю згідно Акту тривав з 28.12.2017 р. по 16.01.2018 р., тобто 12 (дванадцять) робочих днів. Письмового рішення керівника відповідача на продовження перевірки в Акті не зазначено.

Під час складання постанови, відповідальна особа не перевірила, чи належно був повідомлений про розгляд справи позивач. Повідомлення про розгляд справи, що міститься в протоколі останній отримав в 22-му відділенні поштового зв'язку м. Чернівці 29.01.2018 р. о 17 год 43 хв.. Розгляд справи згідно листа Відповідача № 17/18-1/15.5-18 від 30.01.2018 р. відбувся 29.01.2018 р. о 15.00 год. В зв'язку з цим, позивач не мав можливості бути присутнім та подати свої заперечення та докази невинуватості, що призвело до порушення п. 3 ст. 278 КУпАП - посадова особа при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання про те, чи належно повідомлена особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення від 16.01.2018 року, який складено посадовою особою Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради не зазначено часу та дати вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, що фактично унеможливлює обчислення строків накладення на нього адміністративного стягнення, встановлених ст.38 КУпАП. Крім цього, в протоколі невірно зазначено паспортні дані позивача, орган що видав паспорт вказаний як Першотравневий РВ УМВС України в Чернівецькій області замість Першотравневий УДМС України в Чернівецькій області.

Оскаржувану постанову винесено необґрунтовано, з порушенням порядку та підстав, визначених чинним законодавством, без врахування права позивача на надання пояснень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, роз'яснення йому прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП, без дотримання вимог до проколу про адміністративне правопорушення, встановлених ст. 256 КУпАП.

Даючи оцінку вказаним фактам, суд зазначає таке:

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпція, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частина друга статті 8 Конституції України).

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерплих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, а також іншими документами.

За своєю суттю адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, тощо).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються її права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Таким чином, постанова №6/15/18-1/15.5-18 від 29.01.2018 року не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, оскільки обставини вчинення адміністративного правопорушення, які викладені у постанові, мають встановлюватись на підставі оцінених органом (посадовою особою) доказів, що є допустимими, тобто зібраними у встановленому КУпАП порядку. Вказана постанова не підтверджена жодними доказами вчинення позивачем згаданого адміністративного порушення.

Стаття 62 Конституції України передбачає, що вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь, а статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов'язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

На підставі викладеного, беручи до уваги встановлені під час розгляду справи обставини, суд приходить до висновку про протиправність притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а тому оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню, а позов задоволенню.

Керуючись ст.ст. 5, 9, 72, 77, 80, 90, 94 242, 245, 246, 250, 255, 271, 286, 295 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову №6/15/18-1/15.5-18 від 29.01.2018 року винесену заступником начальника Інспекції Державного Архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про притягнення до відповідальності за частиною 5 статті 96 ст. 96 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, що проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.Г. Літвінова