Справа № 804/6093/17
Суддя: Шипуліна Т.М.
Дата ухвалення: 2018-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 квітня 2018 року

Київ

справа №804/6093/17

касаційне провадження №К/9901/47324/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шипуліної Т.М.,

суддів: Бившевої Л.І., Хохуляка В.В.

розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 у справі №804/6093/17 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Квартал 5" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Квартал 5" у вересні 2017 року звернулось до адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення від 11.08.2017 №, яким застосовано штрафні санкції у розмірі 10% за платежем акцизного податку на загальну суму 11900,60грн. за затримку на 1 календарний день сплати грошового зобов'язання у сумі 119006грн.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд постановою від 24.10.2017 у задоволенні позовних вимог відмовив.

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд постановою від 19.12.2017 скасував постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.10.2017 та ухвалив нове судове рішення про задоволення позову. Визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення від 11.08.2017 №.

Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області звернулося 03.04.2018 до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій просило скасувати постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. У касаційній скарзі також порушено питання про поновлення строку касаційного оскарження.

При вирішенні питання щодо дотримання скаржником строку касаційного оскарження постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 суд керується таким.

Як вбачається з оскарженої постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 (повний текст виготовлено 22.12.2017) вказане судове рішення ухвалене у відкритому судовому засіданні та набрало законної сили з моменту прийняття.

Згідно з частиною першою статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній на момент ухвалення постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, останнім днем подання касаційної скарги в межах встановленого частиною першою статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України строку був день із датою 22.01.2018.

Касаційну скаргу податковим органом подано 03.04.2018, тобто з пропуском встановленого частиною першою статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України строку касаційного оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження відповідач посилається на те, що вже звертався з касаційною скаргою на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 у справі №804/6093/17, утім ухвалою Верховного Суду від 09.02.2018 на підставі пункту 1 частини п'ятої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України таку касаційну скаргу повернуто, оскільки додана до касаційної скарги відповідачем копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження представника на здійснення від імені скаржника його процесуальних прав та обов'язків. Відповідач вказує, що вперше звернувся до суду касаційної інстанції в межах встановленого частиною першою статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України строку касаційного оскарження, тому вважає цю обставину поважною підставою пропуску строку на касаційне оскарження, а строк таким, що належить поновити.

Аналіз положень статтей 5, 13, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент звернення до суду з касаційною скаргою) дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції від 03.10.2017) учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п'ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції від 03.10.2017) учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Обґрунтовуючи висновки про обов'язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов'язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об'єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв'язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги/відмови у відкритті касаційного провадження за вперше поданою касаційною скаргою до дати повторного звернення з касаційною скаргою і т.д.

Податковим органом не наведено обґрунтувань щодо поважності пропуску строку касаційного оскарження у взаємозв'язку вищезазначених часових інтервалів.

Зокрема, посилаючись на те, що вперше податковий орган звернувся до суду касаційної інстанції в межах встановленого статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України строку, доказів таким обставинам суду не надано. Так, належними доказами факту направлення касаційної скарги до суду касаційної інстанції може бути, наприклад: поштовий конверт з відтиском штемпелю поштового відділення.

Крім того, з моменту постановлення ухвали про повернення вперше поданої касаційної скарги (09.02.2018) до подання касаційної скарги вдруге (03.04.2018) сплинуло майже два місяці. Утім, жодних доводів щодо поважності пропуску строку касаційного оскарження у цей період відповідачем не зазначено.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстав пропуску такого строку поважними.

Відповідно до частини третьої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент вчинення судом процесуальної дії) касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції:

обґрунтоване клопотання про поновлення строку касаційного оскарження з наведенням інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом;

Керуючись статтею 332 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

1. Касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.12.2017 у справі №804/6093/17за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Квартал 5" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

2. Встановити скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги у десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Направити скаржнику копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду Т.М.Шипуліна Л.І.Бившева В.В.Хохуляк