Справа № 265/1664/17
Суддя: Мельник І. Г.
Дата ухвалення: 2018-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 265/1664/17
Провадження № 2-а/265/7/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

04 травня 2018 року місто Маріуполь

Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Мельник І.Г.,

за участю секретаря Гусєвої К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління поліції в Донецькій області, про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває справа за адміністративним ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління поліції в Донецькій області, про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 до відкритого судового засідання не зявились за невідомих суду причин, про день та час розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Представник відповідача, Головного управління поліції в Донецькій області, що діє на підставі довіреності ОСОБА_3 в судовому засіданні наполягала на тому, що позивач та його представник в судове засідання вже неодноразово не зявляються, про причини своє неявки суд не повідомляють, заяву про розгляд справи без їх участі також не надають, а тому просить залишити з приводу цього даний адміністративний позов без розгляду.

Представник відповідача, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, яка діє на підставі довіреності, ОСОБА_4 у відкритому судовому засіданні залишила вирішення даного клопотання на розсуд суду відповідно діючого законодавства України.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п.4 ч.1ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 до відкритого судового засідання призначеного на 15.04.2018 о 10-30 годині та 04.05.2018 о 08-30 годині не зявився, про день, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не повідомив та заяву про розгляд справи за його відсутності не надав. В матеріалах справи маються поштові повідомлення про отримання позивачем судової повістки вчасно поштою.

Представник відповідача, що діє на підставі довіреності, ОСОБА_2 також на вищевказані дати судового засідання двічі не зявилась без поважних причин та від неї не надходило заяви про розгляд справи без її участі. Конверти з судовими повістка були повернути поштою з відміткою «За закінченням терміну зберігання», відповідно до частини 6 статті 7, частини 11 статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року) вважається повідомленим належним чином.

Суд зазначає, що судові повістки для представника позивача були направлені за адресою, вказаною нею у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1.

Крім того, судом постійно була розміщена інформація щодо кожного призначеного судового засідання на сайті Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, повідомлення суд про неможливість прибуття в судове засідання, дотримання процесуальних строків.

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічноправових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

Суд враховує, що відповідно до ч.2 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

При цьому, враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, суд приходить до висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на повторне неприбуття представника позивача та самого позивача до суду без зазначення для цього поважних причин та ненадання відповідної заяви про розгляд справи без своєї участі, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Таким чином, враховуючи, що представник позивача та сам позивач повторно не прибули до судового засідання, причин з приводу своєї неявки суду не повідомили та заяв про розгляд справи за їх відсутності не надавали, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ч.5 ст.205, п.4 ч.1, ст.240 КАС України,суд-

У Х В А Л И В :

Адміністративний ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління поліції в Донецькій області, про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пятнадцяти днів, з дня його проголошення, безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мельник І.Г.