Справа № 813/1616/18
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2018-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про продовження процесуального строку

10 травня 2018 року № 813/1616/18

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Москаль Р.М. перевірив матеріали позовної заяви Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Квіба» про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

24.04.2018 на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Квіба» про стягнення заборгованості по відшкодуванню фактичних витрат на виплату і доставку пільгових пенсій за списком № 2 за січень-березень 2018 року в сумі 1747,14 грн.

Ухвалою від 25.04.2018 суддя залишив зазначену позовну заяву без руху та надав позивачу десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали для усунення виявлених недоліків позовної заяви. Копія ухвали вручена позивачу 27.04.2018, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Строк на усунення недоліків позовної заяви спливає 07.05.2018. В межах строку, наданого для усунення недоліків позовної заяви, Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області надіслало суду клопотання від 07.05.2018 № 1282/0801-10 (вх. № 13533 від 07.05.2018), в якому просить звільнити від сплати судового збору, а у разі відмови у задоволенні клопотання надати позивачу новий строк для його сплати. В клопотанні заявник зазначає, що не має можливості сплатити судовий збір у зв’язку з відсутністю коштів призначених на цю мету. Посилається на те, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2018 № 8 затверджено бюджет Пенсійного фонду на 2018 рік, в якому не передбачено коштів на сплату судового збору.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя керується таким:

статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Частина друга цієї статті визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI, в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII (далі – Закон № 3674-VI) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Відповідно до частини першої цієї статті суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Отже, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може звільнити позивача від сплати судового збору, є його майновий стан. При цьому Закон передбачає вичерпний перелік умов, за яких суд може звільнити учасника справи від сплати судового збору з підстави врахування його майнового стану. Інших підстав для постановлення судом ухвали про звільнення від сплати судового збору ані Закон № 3674-VI, ані КАС України передбачають.

Доводячи наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на відсутність асигнувань для сплати судового збору.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23.01.2015 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 № № 3674-VI «Про судовий збір» судам роз'яснено, що якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Звільнення відповідних органів від сплати судового збору не узгоджується з пунктом 1 частини першої статті 129 Конституції України, яким передбачено, що однією з основних засад судочинства в Україні є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Відтак, звільнення від сплати судового збору відповідних органів як сторін в окремих категоріях справ може розцінюватися як надання їм певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу, зокрема, юридичними та фізичними особами, які зобов'язані сплачувати судовий збір.

Суддя враховує те, що до 14.12.2017 включно Пенсійний фонд України та його органи були звільнені від сплати судового збору на підставі Закону України «Про судовий збір». Починаючи з 15.12.2017 Пенсійний фонд України та його органи виключені із встановленого Законом переліку осіб, що звільнені від сплати судового збору. Запровадження таких законодавчих змін мало на меті застосування єдиного підходу по відношенню до всіх органів державної влади, місцевого самоврядування, фондів соціального страхування, про що зазначено у висновку Головного науково-експертного управління на проект Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

Суддя також врахує і те, що наведені заявником обставини (відсутність асигнувань) є тимчасовими і заявник зможе реалізувати свої повноваження на звернення до суду у встановлений Законом спосіб після виділення відповідних асигнувань на сплату судового збору.

Тому суддя вважає клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про звільнення від сплати судового збору таким, що не підлягає до задоволення.

Відповідно частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Оскільки суддя відмовив в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, а позивач просить надати новий строк для його сплати, суддя вважає, що строк, наданий позивачу для усунення виявлених недоліків позовної заяви, слід продовжити.

Керуючись ст.ст. 121, 132, 133, 143, 248, 256, 294, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суддя –

У Х В А Л И В:

відмовити в задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про звільнення від сплати судового збору.

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 30 травня 2018 року.

Роз’яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від 25.04.2018 у встановлений суддею строк позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у п’ятнадцятиденний строк з дати її складання.

Суддя Москаль Р.М.