Справа № 820/2631/16
Суддя: Власенкова О.О.
Дата ухвалення: 2018-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

07 травня 2018 року № 820/2631/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Власенкової О.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій

у Харківській області (далі також - позивач)

до Публічного акціонерного товариства «Агрохолдинг Авангард» (далі також -

відповідач, ПАТ «Агрохолдинг Авангард»)

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, роботу підприємства ПАТ «Птахогосподарство «Червоний прапор» за адресою: Харківська область, Харківський район, с.Хроли, вул.Червоноармійська/Миколаївська, 25/2, зупинити повністю шляхом знеструмлення його будівель та споруд з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв'язку з чим зобов'язати ПАТ «Птахогосподарство «Червоний прапор» негайно припинити їх використання з метою проведення будь-якої діяльності, не пов'язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, з покладенням на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області обов'язку щодо забезпечення виконання даного рішення в частині здійснення державного нагляду (контролю) за усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

На підставі рішення загальних зборів акціонерів (протокол від 30.04.2016 №1) ПАТ «Птахогосподарство «Червоний прапор» перейменовано в ПАТ «Агрохолдинг Авангард».

Позовні вимоги вмотивовано тим, що у ході планової перевірки відповідача позивачем виявлено низку порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, які зафіксовано в акті перевірки. З огляду на те, що виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей відповідач згідно з приписами Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України зобов'язаний звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, до повного усунення порушень. У позові зазначається, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єктів порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Позивач в судове засідання свого представника не направив, просив справу розглядати у його відсутність.

Відповідач у письмовому запереченні та його представник в судовому засіданні зазначили про необґрунтованість позовних вимог стверджуючи про усунення більшості виявлених порушень та вжиття заходів щодо їх подальшого усунення. Зазначив про недоведеність доводів позивача про те, що виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, вважає обраний позивачем спосіб застосування заходів реагування неспівмірним із виявленими порушеннями, оскільки це призведе до повного зупинення господарської діяльності підприємства, що спеціалізується на виробництві яйця курячого та призведе до загибелі курей-несучок.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем в установленому порядку проведено планову перевірку філії «Кросс-П/Ф «Зоря» ПАТ «Птахогосподарство «Червоний прапор» за адресою: Харківська область, Харківський район, с.Хроли, вул.Червоноармійська/Миколаївська, 25/2 щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Перевіркою, яка проводилась з 01.04.2016 по 21.04.2016, встановлено низку порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, опис яких викладено в акті від 21.04.2016 №106 та містить 65 пунктів.

При цьому підстави і процедура проведення вказаної планової перевірки відповідачем не заперечуються.

За заявою директора філії «Кросс-П/Ф «Зоря» ПАТ «Агрохолдинг Авангард» Грибовода Ю.В. від 20.03.2017 позивачем проведено позапланову перевірку філії «Кросс-П/Ф «Зоря» ПАТ «Агрохолдинг Авангард» з 05.04.2017 по 06.04.2017 за результатами якої складено акт від 06.04.2017 №8, у якому зафіксовано невиконання відповідачем акта перевірки від 21.04.2016 №107.

З наведеного вбачається, що станом на час проведення указаної перевірки у 2017 році 50 з 65 виявлених порушень усунуто, залишилося неусунутими 15 порушень.

№ ппНормативно-правовий акт, який порушено Детальний опис виявленого порушення
реквізити норми, (пункт, стаття)назва акта
Адміністративний корпус
1 стаття 20, розділ IV, пункт 1.21КЦЗУ ППБУНе здійснено захист будівлі адміністративного корпусу від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
2стаття 20, розділ V, пункт 1.4КЦЗУ ППБУНе проведено технічне обслуговування СПЗ в адміністративному корпусі відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».
3стаття 20, розділ III. пункт 2, підпункт 2.3 пункту 2.12.ППБУ ДБН В. 1.1.7- 2002"Пожежна безпека об'єктів будівництва"Отвір у протипожежній стіні між приміщенням кабінету та приміщенням котельні не обладнаний захисним пристроєм (протипожежними дверима) проти поширення вогню та продуктів горіння.
Зона А
4стаття 20, розділ III, пункт 2, підпункт 2.3 пункту 2.12.КЦЗУ ППБУ ДБН В. 1.1.7- 2002"Пожежна безпека об'єктів будівництва"Отвір у протипожежній стіні між приміщеннями пташників А-30, А-32, А-29, А-28 та приміщенням котельні не обладнаний захисним пристроєм (протипожежними дверима) проти поширення вогню та продуктів горіння
5стаття 20, розділ IV, пункт 1.21ЩЗУ ППБУНе здійснено захист будівель пташника А-29 та пташника А-28 від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
6стаття 20, розділ V, пункт 1.2КЦЗУ ППБУБудівлі санперепусника зони А, пташника А-30, пташника А-32, складу гранкормів на 2000 т., цех збагачення А-3, дез. майданчику А (2), дез. майданчику А (1), центрального яйцескладу експедиції, пташника А-29, пташника А-28, не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».
7стаття 20 розділ V, пункт 10КЦЗУ ППБУВ будівлі складу гранкормів на 2000 т. пожежні кран комплекти не проходять технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.
8стаття 20 розділ IV, пункт 1.6КЦЗУ ППБУВ будівлі центрального яйцескладу експидиції з'єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
Зона Б
9стаття 20, розділ III, пункт 2, підпункт 2.3 п. 2.12.КЦЗУ ППБУ ДБН В. 1.1.7- 2002"Пожежна безпека об'єктів будівництва"Отвір у протипожежній стіні між приміщенням пташників Б-1, Б- 3, та приміщенням котельні не обладнаний захисним пристроєм (протипожежними дверима) проти поширення вогню та продуктів горіння.
10стаття 20, розділ V, пункт 1.2КЦЗУ ППБУБудівлі санперепусника зони Б, пташника Б-1, пташника Б-3, не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».
11стаття 20, розділ IV, пункт 1.21КЦЗУ ППБУНе здійснено захист будівель санперепусника зони Б, пташника Б- 1, пташника Б-3 від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».
Зона В
12стаття 20, розділ V, пункт 1.2КЦЗУ ППБУБудівлі холодильної дільниці забійного цеху літ. «А-1», забійного санпункту 3-В, вагової забійного цеху, складу тари, 73/100 часток приміщення забійного цеху, 27/100 часток приміщень забійного цеху не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».
Основні порушення
13 стаття 57КЦЗУНе надано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.
14пункт 18ПКМУ від 11.07.2002 № 956Не надано повідомлення про результати ідентифікації об'єкту підвищеної небезпеки до територіального органу Державної служби України з надзвичайних ситуацій.
15стаття 20КЦЗУПрацівники об'єкта не забезпечені засобами індивідуального захисту.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Відповідно до абзаців другого та третього статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій;

Частиною першою статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з частиною четвертою указаної статті виключно законами встановлюється, зокрема вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.

Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (частина друга статі 64 Кодексу цивільного захисту України).

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 цього Положення передбачено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з частиною третьою статті 64 Кодексу цивільного захисту України до складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:

1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;

2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки;

3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 №20/2013 (далі - Положення №20/2013), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності (абзац 2 пункту 1 Положення №20/2013).

У пункті 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

У силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, поміж іншого:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 вищевказаного Кодексу).

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Згідно з частиною другою статті 51 та частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до пункту 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України вказаної статті техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об'єктах, а також у суб'єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров'ю людей слід пов'язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Враховуючи те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Звертаючись до суду із даним позовом, позивач зазначив, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу та здоров'ю людей (як персоналу об'єкту, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасінні виниклої пожежі), а саме:

- відсутність систем протипожежного захисту, у разі виникнення пожежі, перешкоджає її швидкому виявленню та ліквідації, повідомленню про них, а також оперативної евакуації людей на ранній стадії їх виникнення;

- порушення щодо улаштування електромереж та відсутність пристроїв блискавозахисту створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та розрядів блискавки, що може призвести до загибелі та травмування людей;

- відсутність засобів захисту органів дихання з переговорним пристроєм у осіб, які задіяні в оповіщенні, локалізації та ліквідації аварійних ситуацій може призвести до втрати свідомості, а також до загибелі людей. Тим самим перешкодить швидкому оповіщенню та ліквідації надзвичайної ситуації;

- відсутність протипожежних перешкод та захисних пристроїв не дозволить обмежити розповсюдження полум'я та токсичних продуктів горіння до інших приміщень, чим створюється загроза безпеці людей, які в них перебувають, а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі працівниками об'єкту та підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій;

- використання на АСЗ інструменту з металі, що здатний утворювати іскри, створює загрозу виникнення спалаху горючої речовини, вибуху та розповсюдження полум'я на окремо стоячі будівлі;

- відсутність об'єктового матеріального резерву на об'єктів не дозволить швидкому запобіганню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт;

- відсутність первинних засобів пожежегасіння та неготовність їх до використання, незабезпеченість необхідного запасу вогнегасних речовин та засобів їх подання не дозволить оперативно ліквідувати або обмежити розповсюдження на ранній стадії виникнення надзвичайних ситуацій, чим створюється загроза безпеці людей від її небезпечних чинників.

Згідно з доводами позивача, викладеними у позовній заяві, за наявності виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, діяльність позивача за адресою: Харківська область, Харківський район, с.Хроли, вул.Червоноармійська/Миколаївська, 25/2 не може здійснюватися до повного усунення цих порушень.

Водночас, як встановлено судом, відповідачем усунуто більшу частину порушень, зазначених в акті №106, крім порушень, про які зазначено в акті №8, а саме 50 порушень із 65.

На підтвердження усунення окремих порушень відповідач також надав договір від 14.03.2017 №0065, укладений між ПАТ «Агрохолдинг Авангард» та дочірнім підприємством «Харківспецобєм» Колективного підприємства «Харківспецсервіс», предметом якого є надання останнім послуг з обслуговування системи протипожежного захисту ПАТ «Агрохолдинг Авангард», розташованої за адресою: с.Хроли, вул.Червоноармійська а вул.Миколаївська, 25/2. За указаною адресою розташована, зокрема філія «Кросс-П/Ф «Зоря» ПАТ «Агрохолдинг Авангард». До договору надано низку актів прийому-передачі наданих послуг з обслуговування системи протипожежного захисту, зокрема за квітень 2017 року по березень 2018 року.

Також відповідач надав докази придбання упродовж 2016-2017 року 15 вогнегасників.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем вживаються заходи щодо усунення виявлених порушень, що підтверджується листом від 25.03.2016 №25/05/16-3, адресованим Харківському РУ ГУ ДСНС в Харківській області, згідно з яким позивачем укладено договори на виконання робіт, що потребує значних фінансових вкладень, а саме щодо:

- проведення замірів опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- обладнання отвору у протипожежній стіні між приміщеннями кабінету та приміщенням котельні захисним пристроєм (протипожежними дверима) проти поширення вогню та продуктів горіння;

- випробування на спрацювання системи блискавкозахисту будівель і споруд та інш.

У Рішенні від 02.11.2004 №15-рп/2004 Конституційний Суд України зазначив, що верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.

Одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

З огляду на це, оцінюванню у даній справі підлягає питання, чи є захід реагування, який просить застосувати позивач до позивача, співмірним до мети його застосування і що таке втручання у права відповідача буде пропорційним і, таким чином, буде досягнуто справедливий баланс між інтересами відповідача та публічними інтересами.

Метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров'ю людей, але їх настання є вірогідною подією.

Ураховуючи усунення відповідачем більшості виявлених порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки - 50 із 65, функціонування системи протипожежного захисту на підприємстві, вогнегасників а також те, що повне зупинення діяльності підприємства є крайнім заходом впливу на нього, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими і не підлягають задоволенню, оскільки обраний позивачем захід реагування, який має бути застосований судом до відповідача, не відповідає критеріям пропорційності у зв'язку із надлишковим характером способу захисту публічного інтересу.

Також необхідно зауважити, що проаналізувавши положення частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд також приходить до висновку, що цими правовими нормами установлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров'ю людей і саме наявність такої загрози надає можливість для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров'ю людей створюють такі порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Проте, оскільки ризик виникнення пожежі має вірогідний характер, а відповідачем усунуто більшість виявлених порушень та забезпечено функціонування системи протипожежного захисту, то позивач вправі на підставі положень статей 68, 69 Кодексу цивільного захисту України самостійно вжити заходи реагування шляхом видачі приписів, постанов і розпоряджень щодо усунення таких порушень.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволенні позову.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржене у порядку та строки , встановлені статтями 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.О. Власенкова