Справа № 813/1694/18
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2018-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/1694/18
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 травня 2018 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Качур Р.П. одержала матеріали позовної заяви Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до Приватно-орендного підприємства “Сокіл” про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и л а:

Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Приватно-орендного підприємства “Сокіл” про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованість по відшкодуванню фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, призначених відповідно до п.п. “в”, “д”, “ж” ст. 13 Закону України “Про пенсійне забезпечення” за січень-березень 2018 року в сумі 12647,25 грн.

Відповідно до ч. 8 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п’яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до вимог ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Згідно з п.п. 2, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); - поштовий індекс; - ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); - реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), - відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, у вказаній позовній заяві не зазначено відомих номерів засобів зв'язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача, а у випадку, якщо такі невідомі – про це не здійснено жодної відмітки.

Позивач також не надав власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 3 ст. 161, ч. 8 ст. 160 КАС України).

До позовної заяви не додано документ про сплату судового збору.

Разом з позовною заявою 26.04.2018 позивач подав клопотання від 29.03.2018 № 711/08 про звільнення від сплати судового збору (вх. № 12227). В клопотанні заявник посилається на те, що кошти на оплату судового збору бюджетом Пенсійного фонду України на 2018 рік не передбачені, просить звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви про стягнення заборгованості.

Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Частина друга цієї статті визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір” № 3674-VI від 08.07.2011 року, в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII (далі – Закон № 3674-VI) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Відповідно до частини першої цієї статті суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Відповідно до ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Доводячи наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на те, що кошти на оплату судового збору бюджетом Пенсійного фонду України на 2018 рік не передбачені.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23.01.2015 “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 № № 3674-VI “Про судовий збір” судам роз'яснено, що якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Звільнення відповідних органів від сплати судового збору не узгоджується з п. 1 ч. 1 ст. 129 Конституції України, яким передбачено, що однією з основних засад судочинства в Україні є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Тому, звільнення від сплати судового збору відповідних органів як сторін в окремих категоріях справ може розцінюватися як надання їм певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу, зокрема, юридичними та фізичними особами, які, безперечно, зобов'язані сплачувати відповідний збір.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22.02.2018 року у справі № №552/6814/17 (К/9901/23570/18).

Слід зазначити, що до 14.12.2017 включно Пенсійний фонд України та його органи були звільнені від сплати судового збору на підставі Закону України “Про судовий збір”. Починаючи з 15.12.2017 Пенсійний фонд України та його органи виключені із встановленого Законом переліку осіб, що звільнені від сплати судового збору. Запровадження таких законодавчих змін мало на меті застосування єдиного підходу до всіх органів державної влади, місцевого самоврядування, фондів соціального страхування, про що зазначено у висновку Головного науково-експертного управління на проект Закону України “Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів”.

Суддя враховує те, що наведені заявником обставини, а саме, відсутність кошторисних призначень для сплати судового збору є тимчасовими та повинні змінитися найближчим часом. Заявник зможе реалізувати свої повноваження на звернення до суду у встановлений Законом спосіб після виділення відповідних асигнувань на сплату судового збору. Крім вказаного, позивачем до клопотання не долучено жодного доказу на підтвердження обставин, якими обґрунтовано таке клопотання.

Оскільки вказані обставини не свідчать про неможливість сплати судового збору, а інших доказів суду не надано, підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви - відсутні.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (далі – Закон № 3674-VI).

Так, згідно з пунктом 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01.01.2018 встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1762,00 грн.

Вказаний позов є позовом майнового характеру, оскільки містить вимогу про стягнення заборгованості з відповідача в сумі 12647,25 грн.

Позивачу при зверненні до суду з позовом слід було сплатити 1762,00 грн., за платіжними реквізитами: одержувач – УДКСУ у Залізничному районі м. Львова; ; банк одержувача – ГУ ДКСУ у Львівській області; МФО – 825014; рахунок – 4003; Код класифікації доходів бюджету – 22030101; призначення платежу: судовий збір за подання позову до (вказати найменування суду).

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі «Судовий збір», а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв’язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

До позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті (ч. 1 ст. 161 КАС України).

Відповідно до ч. 4 цієї ж статті позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, на виконання зазначеної норми позивачу слід подати до суду наступні докази в обґрунтування позовних вимог: довідку (витяг) про включення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідача; докази про призначення пільгових пенсій (заява про призначення пенсії, протокол, розпорядження про призначення пільгової пенсії, копія трудової книжки, довідка про виплату пенсії, тощо) працівникам підприємства, переліченим у розрахунках, а також докази понесення вказаних витрат позивачем (довідка про суми виплачених пенсій за січень-березень 2018 року).

При усуненні вказаного недоліку позивачу слід врахувати приписи ст. 91 КАС України щодо порядку подання доказів.

З врахуванням викладеного, позивачем допущено порушення процесуального закону при зверненні до суду.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням того, що позивачем не виконано вимог ст. 160 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 132, 133, 143, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя –

у х в а л и л а:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до Приватно-орендного підприємства “Сокіл” про стягнення заборгованості залишити без руху, для усунення недоліків позовної заяви.

3. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до канцелярії суду чи надіслання на адресу суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) таких документів:

- заяви, яка міститиме інформацію про відомі номери засобів зв'язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача, а у випадку, якщо такі невідомі – здійснити про це відмітку;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 1762,00 грн.;

- оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 1762,00 грн.;

- усіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), з врахуванням приписів ст. 91 КАС України.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Качур Р.П.