Справа № 826/15397/17
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2018 року м. Київ № 826/15397/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Ясинської К.В., представника позивача Губи Р.В., у відсутність представників відповідачів, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан-Буд» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій, визнання протиправними і скасування рішень,

встановив:

28.11.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю «Арсан-Буд» (ТОВ «Арсан-Буд) звернулося в суд з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (Департамент ДАБІ у Київській області) про:

- визнання протиправними дій Департаменту ДАБІ у Київській області по винесенню за результатами позапланової перевірки дотримання суб'єктом містобудування - ТОВ «Арсан-Буд» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва багатоквартирного житлового комплексу з будинками садибної забудови та соціально-побутового призначення за адресою: Київська обл., Обухівський р-н, с. Підгірці: постанови №3-1708/7-10/10-25/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 1515600 гривень; постанови №3-1708/8-10/10-24/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 30312 гривень; постанови №3-1708/9-10/10-22/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 75780 гривень;

- визнання протиправною та скасування постанови №3-1708/7-10/10-25/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 1515600 гривень;

- визнання протиправною та скасування постанови №3-1708/8-10/10-24/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 30312 гривень.

- визнання протиправною та скасування постанови №3-1708/9-10/10-22/1708/08/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 у сумі 75780 гривень.

Зазначили, що на підставі укладеного із Товариством з обмеженою відповідальністю «Естет Прайм Буд» (ТОВ «Естет пройм Буд») Договору генерального підряду на виконання підготовчих робіт виконували підготовчі роботи з будівництва багатоквартирного житлового комплексу з будинками садибної забудови та соціально-побутового призначення. У період з 08.08.2017 по 17.08.2017 Департаментом ДАБІ у Київській області проведено позапланову перевірку під час якої встановлено, що проводилися не підготовчі, а будівельні роботи без отримання дозволу, проекту виконання робіт, за відсутності загального та спеціального журналів робіт, авторського нагляду, актів на закриття прихованих робіт, виконавчих схем та за відсутності на в'їзді до будівельного майданчика схеми руху автотранспорту й на внутрішніх автомобільних шляхах відповідних дорожніх знаків.

Однак, посилаючись на те, що, по-перше, про виявлені порушення позивачу стало відомо лише 21.11.2017 із телефонного повідомлення державного виконавця в межах звернутих до примусового виконання постанов про накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності, чим товариство було позбавлено можливості надати пояснення чи заперечення на акт перевірки, а по-друге, за відсутності таких порушень, оскільки на момент проведення позапланової перевірки будівельні роботи на майданчику не проводилися, усі роботи виконувались виключно у складі підготовчих робіт на підставі належним чином зареєстрованої Декларації про початок виконання підготовчих робіт, у відповідності до вимог чинного законодавства, - просили дії відповідача визнати протиправними, а висновки про порушення ними частини першої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 4.2, 6.2.6, 6.2.7 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека у будівництва», пунктів 4.8, 5.3 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» - непідтвердженими, безпідставними та такими, що не ґрунтуються на фактичних обставинах й нормах чинного законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.02.2017 відкрито провадження у справі і призначено підготовче засідання.

У засіданні представником позивача надано пояснення, що при ознайомленні із матеріалами виконавчого провадження їм стало відомо про наявність іще однієї постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами розглядуваної перевірки. Відповідно, висловлено прохання і її визнати протиправною й скасувати.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.02.2018 прийнято заяву представника позивача про зміну предмета позову та залучено до участі у справі співвідповідача - ДАБІ України.

В подальшому, представник відповідача проти задоволення позову заперечив, зазначивши про допущені позивачем численні порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека у будівництва» та ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті виходить з того, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI, який і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 6 цього Закону, органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Таким органом є ДАБІ України, яка, як вбачається з Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 №439/2011, окрім іншого, реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи (п. 3, 6 Положення).

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої статті 7 цього Закону.

Відповідно до частини п'ятої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Приписом пункту 2 вказаного Порядку встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно пункту 12 Порядку державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

- у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Приписом пункту 13 Порядку державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пунктів 16-18, 21, 22 Порядку державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Таким чином, відповідач реалізує надані йому повноваження державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення, зокрема, позапланової перевірки, за результатами якої, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складає акт, протокол, припис та постанову про накладення штрафу.

З матеріалів справи вбачається, що позапланова перевірка позивача проводилась на підставі наказу Департаменту ДАБІ України від 07.08.2017 №164П, за результатами якої складено Акт №Т-1008/1. На підстав акту складені протоколи, приписи, а в подальшому й постанови. При цьому, перевірка проводилася у присутності уповноваженої особи ТОВ «Естет Прайм Буд» та керівника ТОВ «Арсан-Буд», які підписувати Акт перевірки №Т-1008/1 відмовилися, про що зроблено відповідне застереження. Як зазначив в судовому засіданні представник відповідача, у зв'язку з відмовою від підписання акту, він був скерований позивачу рекомендованим листом з повідомленням, однак, до суду не надано доказів надіслання поштового направлення на адресу ТОВ «Арсан-Буд» саме рекомендованим листом з повідомленням: ні поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, ні поштового відправлення з відміткою «за закінчення терміну зберігання».

Водночас, до відзиву на позовну заяву надано копію опису вкладення у цінний лист, з якої вбачається, що Акт перевірки №Т-1008/1, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.08.2017 №С-1008/3, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 10.08.2017 №С-1008/4, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.08.2017 №1-Л-З-1008/5, №1-Л-З-1008/6, №1-Л-З-1008/7, надіслані на адресу позивача цінним листом з описом вкладення.

ТОВ «Арсан-Буд» посилається на протиправність дій Департаменту ДАБІ у Київській області щодо винесення постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки ні Акт перевірки, ні приписи про усунення порушень вимог законодавства товариством не отримано, що порушує права позивача.

Суд погоджується із обґрунтованістю доводів позивача щодо відсутності доказів про належне повідомлення їх про розгляд посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, протоколів та матеріалів перевірки, оскільки вказані матеріали направлені відповідачем не рекомендованим листом з повідомленням, як передбачено Порядком, а цінним листом з описом вкладення. Окрім того, у зв'язку з неналежним повідомленням, у позивача була відсутня можливість надати пояснення з відповідними доказами, які б спростовували викладені в акті обставини.

Так, Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, визначається механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до абзацу 3 пункту 2 цього Порядку, підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно пункту 4 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 6 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт.

Державними будівельними нормами А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» встановлюються загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або частин, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до пункту 6.1 ДБН А.3.1-5-2016 підготовка до будівництва має сприяти розгортанню і виконанню будівельних робіт у відповідності з проектними рішеннями, створенню об'єкта будівництва з передбаченими проектом експлуатаційними властивостями.

Підготовка до будівництва має бути реалізована як система організаційних заходів і підготовчих робіт.

Згідно пункту 6.2 ДБН А.3.1-5-2016 підготовка до будівництва передбачає здійснення таких організаційних заходів:

а) забезпечення об'єкта будівництва відповідною проектною та проектно-технологічною документацією;

б) оформлення передбачених чинним законодавством документів дозвільного характеру щодо виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва;

в) забезпечення комплексної безпеки будівництва;

г) організація системи управління будівництвом;

д) припинення експлуатації будівель, що підлягають знесенню;

е) забезпечення будівництва під'їзними шляхами, електро-, тепло- і водопостачанням (у тому числі протипожежним), системою зв'язку, засобами пожежогасіння, тимчасовими будівлями та спорудами, засобами збирання, безпечного тимчасового зберігання та видалення відходів і вторинної сировини;

ж) організація авторського та технічного нагляду, а за необхідності - науково-технічного супроводу будівництва об'єкта;

і) облаштування будівельного майданчика стендом з інформацією щодо об'єкта будівництва, замовника, проектувальника та виконавців робіт, а також схемами з позначенням в'їздів, маршрутів проїзду, місць розвороту транспортних засобів, небезпечних зон тощо;

к) забезпечення об'єкта будівництва засобами цивільного та протипожежного захисту.

Відповідно до підпункту «д» пункту 6.3.3 ДБН А.3.1-5-2016 до складу окремих видів підготовчих робіт належить вишукувальні роботи: інженерно-геодезичні; інженерно-геологічні; геотехнічні та інженерно-гідрогеологічні (у складі комплексних інженерно-геологічних вишукувань або окремо); інженерно-гідрометеорологічні.

Відповідно до підпункту 6.3.2 пункту 6.3 ДБН А.3.1-5-2016 підготовчими роботами є: роботи з підготовки земельної ділянки; влаштування огорожі будівельного майданчика; знесення будівель і споруд; порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки; вишукувальні роботи; роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва; улаштування під'їзних шляхів; складування будівельних матеріалів; підведення тимчасових інженерних мереж; винесення інженерних мереж; видалення зелених насаджень.

Державними будівельними нормами А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва» встановлюються основні положення і вимоги до проведення науково-технічної діяльності в галузі інженерних вишукувань для будівництва на території України (нового будівництва, реконструкції існуючих будівель і споруд виробничого та невиробничого призначення, технічного переоснащення діючих підприємств).

Згідно з пунктом 6.2.1 ДБН А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва» до складу комплексних інженерно-геологічних вишукувань входять такі види робіт як геотехнічні вишукування, які включають лабораторні та польові дослідні роботи.

Відповідно до пункту 6.2.6.4 ДБН А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва»: польові дослідні роботи виконують для отримання даних про властивості ґрунтів у масиві, на лисі; і їх залягання, за неможливості отримання достовірних результатів лабораторними методами; для визначення (уточнення) перехідних коефіцієнтів від лабораторної до натурної моделі, а також під час будівництва будівель і споруд класу наслідків (відповідальності) СС-3 та у районах розповсюдження ґрунтів із особливими властивостями.

Кількість випробувань із визначення характеристик ґрунтів обґрунтовують у програмі виконання робіт з урахуванням попередньо виконаних визначень і складності інженерно-геологічних умов. Мінімальна кількість випробувань для одного попередньо виділеного елемента повинна бути не менше трьох.

У межах контурів кожної будівлі (споруди), що проектується на польовій основі, кількість випробувань зондуванням або еталонною палею згідно з діючими нормативними документами, має бути не менше шести, а статичними випробуваннями натурних паль - не менше двох.

Судом встановлено, що позивачем проводились підготовчі роботи на підставі Декларації про початок виконання підготовчих робіт на об'єкті будівництва, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Київській області 21.04.2017 за №КС16.

Відповідно, суд погоджується з доводами позивача, що влаштування 50 штук буроін'єкційних залізобетонних паль проведено у складі підготовчих робіт у відповідності до ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» та ДБН А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва» та кількість дослідних паль визначено виходячи з необхідності виконання додаткових інженерно-геологічних вишукувань, а саме: випробування ґрунтів палями з використанням анкерних паль на підставі технічного завдання на випробування паль.

Тобто, твердження відповідача про те, що ТОВ «Арсан-Буд» за адресою: с. Підгірці, Обухівський район, Київська область, виконуються будівельні роботи з будівництва багатоквартирного житлового комплексу з будинками садибної забудови та соціально-побутового призначення без отримання дозволу на виконання будівельних робіт (влаштовано 50 шт. буроін'єкційних залізобетонних паль), клас наслідків СС-3 є недоведеними.

Що стосується відсутності виконавчої документації на об'єкті будівництва (загальний журнал та спеціальні журнали робіт, журнал авторського нагляду, акти на закриття прихованих робіт, виконавчі схеми), то слід зазначити, що ТОВ «Арсан-Буд» надано витяги із загального журналу робіт, журналу вхідного контролю робіт, зварювальних робіт та журналу авторського нагляду під час будівництва, що свідчить про належне ведення позивачем виконавчої документації.

Разом з тим, висновок відповідача про відсутність актів на закриття прихованих робіт та виконавчих схем є безпідставним, оскільки ведення товариством робіт, які потребували б укладення такої виконавчої документації на об'єктів будівництва, ДАБІ України не доведено.

Такі ж висновки стосуються і наступних обставин. Так, обов'язок щодо наявності схем руху автотранспорту на внутрішніх автомобільних шляхах, відповідних дорожніх знаків, що регламентують порядок руху транспортних засобів та будівельних машин не встановлений чинними нормативно-правовими актами під час проведення підготовчих робіт, а тому висновки та доводи відповідача в цій частині також є помилковими.

Норми ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» та ДБН А.2.1-1-2014 «Інженерні вишукування для будівництва» не зобов'язують суб'єкта містобудування здійснювати підготовчі роботи із веденням виконавчої документації та встановленням дорожніх знаків та схем руху автотранспорту.

Суд не бере до уваги і висновки та доводи відповідача про те, що виконання будівельних робіт здійснюється за відсутності проекту виконання робіт за наступних підстав, адже позивачем будівельні роботи не виконувалися, а здійснювалися підготовчі роботи, виконання яких було розпочато за дорученням замовника будівництва - ТОВ «Естет Прайм Буд», на підставі укладеного з ним Договору генерального підряду на виконання підготовчих робіт №38/04-2017 від 19.04.2017 та Декларації про початок виконання підготовчих робіт, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Київській області 21.04.2017 за №КС16.

Положення пункту 5.3 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» та пункт 4.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека у будівництві» застосовуються виключно в частині виконання будівельних робіт, що передбачає наявність у виконавця проекту виконаних робіт в розумінні пункту 3.2.13 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

В той же час, згідно з пунктом 6.3.1 та 6.4 ДБН А.3.1.-5-2016 «Організація будівельного виробництва» підготовчі роботи виконуються відповідно до проекту підготовчих робіт (в розумінні п. 3.2.12 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»), який є відмінним від проекту виконання робіт і визначає склад, обсяги, методи і вартість саме підготовчих, а не будівельних робіт. Такий проект підготовчих робіт був наявний у позивача на момент проведення перевірки і був наданий відповідачу.

Отже, суд виходить з того, що висновки відповідача щодо порушення позивачем частини першої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 4.2, 6.2.6, 6.2.7 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека у будівництва», пунктів 4.8, 5.3 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» покладені в основу прийняття спірних постанов є помилковими.

Крім того, оскаржені і ТОВ «Естет Прайм Буд», викладені в Акті перевірки дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Будівництва багатоквартирного житлового комплексу з будинками садибної забудови та соціально-побутового призначення» за адресою село Підгірці, Обухівський район, Київської області, де вони є забудовником, а ТОВ «Арсн-Буд» підрядником, висновки Департаменту ДАБІ у Київській області рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.01.2018, яке набрало законної сили, визнані такими, що не відповідають обставинам щодо проведення будівельних, а не підготовчих робіт.

Враховуючи, що під час судового розгляду спростовані висновки та доводи відповідача, покладені в основу прийняття спірних постанов, такі акти індивідуальної дії є протиправними та підлягають скасуванню.

З огляду на визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд дійшов висновку і про протиправність дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області по винесенню оскаржуваних постанов з підстав наведених вище.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належним чином не виконав обов'язок щодо доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи наявність підстав для задоволення позову у повному обсязі, стягненню з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача підлягає 29782 грн, однак ТОВ «Арсан-Буд» сплачено судовий збір у розмірі 30914,38 грн. Тобто позивачем внесена сума судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, однак клопотання про повернення надмірно сплаченого судового збору товариством не заявлялося, з огляду на що судом не вирішувалося питання про повернення судових витрат у цій частині.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан- Буд» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій, визнання протиправними і скасування рішень, - задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26) по винесенню за результатами позапланової перевірки дотримання суб'єктом містобудування Товариством з обмеженою відповідальністю «Арсан-Буд» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва багатоквартирного житлового комплексу з будинками садибної забудови та соціально-побутового призначення за адресою: Київська область, Обухівський район, село Підгірці:

- постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/7-10/10-25/1708/08/02 у сумі 1515600 (один мільйон п'ятсот п'ятнадцять тисяч шістсот) гривень;

- постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/8-10/10-24/1708/08/02 у сумі 30312 (тридцять тисяч триста дванадцять) гривень;

- постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/9-10/10-22/1708/08/02 у сумі 75780 (сімдесят п'ять тисяч сімсот вісімдесят) гривень;

- постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 № 3-1708/6-10/10-26/1708/08/02 у сумі 75780 (сімдесят п'ять тисяч сімсот вісімдесят) гривень.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/7-10/10-25/1708/08/02 у сумі 1515600 (один мільйон п'ятсот п'ятнадцять тисяч шістсот) гривень.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/8-10/10-24/1708/08/02 у сумі 30312 (тридцять тисяч триста дванадцять) гривень.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/9-10/10-22/1708/08/02 у сумі 75780 (сімдесят п'ять тисяч сімсот вісімдесят) гривень.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26) про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.08.2017 №3-1708/9-10/10-26/1708/08/02 у сумі 75780 (сімдесят п'ять тисяч сімсот вісімдесят) гривень.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсан-Буд» (08300, Київська область, місто Бориспіль, вулиця Героїв Небесної Сотні, 32, офіс 5, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 29782 (двадцять дев'ять тисяч сімсот вісімдесят дві) гривні.

Суддя О.М. Чудак