Справа № 824/169/18-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2018-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 травня 2018 р. м. Чернівці Справа № 824/169/18-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дембіцького П.Д.,

за участю:

секретаря судового засідання: Остафійчук О.В.,

позивач: не зявився

представника позивача: не з'явився

представника відповідача: ОСОБА_1

розглянувши матеріали адміністративної справи ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

В поданому до суду адміністративному позові ОСОБА_2 (позивач) просить: - визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області, які оформленні листом від 10.11.2017 року №21745/14, щодо відмови позивачу в переході на пенсію державного службовця за віком відповідно до закону України Про державну службу від 10.12.2015 року №889-VII; зобовязати ГУ Пенсійного фонду України в Чернівецькій області призначити позивачу пенсію, як державному службовцю, відповідно до Закону України Про державну службу від 10.12.2015 року №889-VII з 07.09.2017 року (з часу звернення з заявою про призначення пенсії).

03.05.2018 року в судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у звязку із повторним не прибуттям позивача чи його представника у судове засідання без поважних причин.

Позивач, представник позивача у судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання.

Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає наступне.

Ухвалою суду від 27.02.2018 року відкрито провадження у справі. В судове засідання 29.03.2018 року прибув представник позивача, адвокат ОСОБА_3 Того ж дня, судове засідання відкладено на 11.04.2018 року, повістку про виклик в суд на зазначену дату отримав представник позивача, про що свідчить розписка. (а. с. 86)

11.04.2018 року в судове засідання прибув представник позивача, адвокат ОСОБА_3, у звязку з клопотання відповідача про відкладення розгляду справи (а. с. 113-114), розгляд справи відкладено на 18.04.2018 року, повістку про виклик в суд на зазначену дату отримав представник позивача, про що свідчить розписка. (а. с. 118)

18.04.2018 року представник позивача надав до суду клопотання про відкладення розгляду справи (а. с. 121-122), у звязку з чим розгляд справи відкладено на 26.04.2018 року.

26.04.2018 року позивач в судове засідання не зявився, явку свого представника не забезпечив, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується направленим на адресу позивача повістки рекомендованим з повідомленням листом, у звязку з чим розгляд справи відкладено на 03.05.2018 року.

27.04.2018 року представник позивача, адвокат ОСОБА_3 повідомлений телефонограмою про відкладення розгляду справи на 03.05.2018 року. (а. с. 296)

03.05.2018 року позивач, представник позивача у судове засідання не зявився вдруге, хоча був належним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Відповідно ст. 124 КАС України повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою. Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином. Якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов'язковою, він може направити повістку лише представнику.

Відповідно ч. 10 ст. 126 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Частинами 1, 2 статті 129 КАС України визначено, що за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного звязку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

Згідно з ч.1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Водночас в силу вимог ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Завчасно означає необхідність повідомити суд у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Як вбачається із матеріалів справи, про судові засідання призначені на 26.04.2018 року та на 03.05.2018 року озивач та його представник були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, однак без поважних причин (без повідомлення ними про причини неприбуття) до суду не прибули, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не направили.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з обєктивних причин.

Також з метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового розгляду наслідки у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Частиною 2 статтею 44 КАС України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, учасники судового процесу, крім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Пунктом 4 ч.1 ст. 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є субєктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З урахуванням викладеного та враховуючи, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення з тотожним адміністративним позовом, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_2 без розгляду.

Водночас суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, є джерелом права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його правами та обов'язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((Заява № 28924/04) 13.01.2011 р. ОСТАТОЧНЕ) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 р. у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", п. п. 28- 36, Series A N 18)".

Разом з тим, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 р. у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства", п. 57).

У рішенні Конституційного Суду України у справі № 1-9/2011 за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, від 13.12.2011 р. (17-рп/2011) зазначено, що "вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Враховуючи, що судом вжито усіх належних заходів для реалізації та забезпечення права позивача на судовий розгляд справи, а останній не продемонстрував готовність брати участь на цьому етапі розгляду його справи, тому суд вважає за необхідне застосування до нього передбачених законодавством наслідків залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника відповідача, задовольнити.

2. Залишити позовну заяву без розгляду.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду направити сторонам.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Повний текст ухвали складений 03.05.2018 року.

Суддя П.Д. Дембіцький