Справа № 757/62640/17-а
Суддя: Цокол Л. І.
Дата ухвалення: 2018-03-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2018 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя Цокол Л.І. ,

при секретарі Захарченко В. П.,

за участі представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача Сапсай М.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м.Києві адміністративний позов ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області на постанову про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду із адміністративним позовом до Депаратменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, вказуючи наступне. 25 вересня 2017 року Департаментом ДАБІ у Київській області було проведено позапланову перевірку за адресою: АДРЕСА_1. За результатами перевірки було складено акт №Т-2509/2, на підставі якого було складено протокол №1-Л-А-2609/6, та в подальшому винесено постанову про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності та накладено штраф у розмірі 17000.00 грн. Проте, позивач вважає дії державного інспектора незаконними, з огляду на це постанова має бути скасована. Так, відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Інспектором було обгрунтовано проведення позапланової перевірки чиїмось зверненням, однак, ані цього звернення, ані направлення не надав, не зважаючи на ці обставини провів незаконну позапланову перевірку.

Поняття «ефективний засіб правового захисту», зазначене у статті 13 Конвенції про Захист прав людини і основоположних свобод, включає в себе детальне та ефективне дослідження обставин, яке повинно відтворити справжній стан речей. Але схоже на те. що інспектор не забезпечив цього за зверненням невідомих осіб, а хотів лише накласти штраф із «перспективою» нових штрафів. А отже інспектор діяв не в інтересах суспільних інтересів. Це виглядає як зловживанням правом суб'єкта владних повноважень у публічно-правовій сфері.

Згідно частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - не сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками га експертними органіищіями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих га будівельних робіт.

Але на момент звернення невідомих осіб до інспекції ОСОБА_3 не був замовником, проектувальником, підрядником будівельних робіт або експертною організацією. Визначення законодавцем у частині першій статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» виключного кола осіб, яких можна перевіряти, є гарантуванням звуження підстав для проведення перевірки і усунення можливості зловживання правом на перевірку.

Посадові особи державної архітектурно-будівельної інспекції не наділені повноваженнями безперешкодного доступу на приватну територію або приміщення, якщо не ведеться будівництво. Конституція України не передбачає право органів виконавчої влади застосовувати аналогію права або закону при вирішенні будь-яких питань, що належать до їх компетенції, а вимагає діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, виключний перелік підстав для проведення позапланової перевірки наведено у пункті 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. Названа підстава інспектора як «звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства» (абзац восьмий пункту 7 Порядку) не може відноситись до ОСОБА_3, оскільки на час проведення перевірки та звернення не відомих осіб ОСОБА_3 не був суб'єктом містобудування, оскільки будівництво не велось. Як зазначено в акті інспектором, ОСОБА_3 вів будівництво у 2014-2016 році, однак точної дати ведення цього будівництва або його завершення, або взагалі ведення цього будівництва інспектором не зазначено.

Крім того, протокол був складений з порушеннями зокрема, згідно ст. 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

ОСОБА_3 не був присутній під час проведення перевірки, всі документи надавались після проведення перевірки, це підтверджується тим, що акт перевірки складений 25.09.2017 року, а протокол про притягнення до адміністративної відповідальності складений наступного дня 26.09.2017. Положеннями ч. 9 п. 7 Порядку №553 визначено, щодержавшій архітектурно- будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Сам акт перевірки, протокол та припис ОСОБА_3 було отримано тільки 26.09.17 року, тобто після проведення перевірки. Однак законодавством не встановлено права інспектора відтягувати в часі складання адміністративних матеріалів, та протокол має бути складений в момент виявлення правопоруення.

Крім того, відповідно до пункту 7 Порядку строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Однак як вбачається з акту, інспектором було встановлено 6 робочих днів для проведення перевірки, що є однозначним порушенням з боку інспектора, оскільки наказу про продовження перевірки не було.

Інспектором не було роз'яснено та не було надано можливості користуватись правовою допомогою під час проведення перевірки та під час складання протоколу, що є грубим порушенням як міжнародного законодавства, яке має більший пріоритет над національним так і національного законодавства. Так дії інспектора слугують підставою для скасування постанови.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи користуватися не тільки юридичною допомогою адвоката, а також іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Разом з тим, вказане положення за яким обмежується право на вільний вибір особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, як захисника своїх прав, крім адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи втратили чинність як такі, що є неконституційними на підставі Рішення Конституційного Суду № 13-рп/2000.

Під час складання адміністративного протоколу ОСОБА_3 не було роз'яснено права, передбачені ст. 59 Конституції України, кожен мас право на правову допомогу; кожен є вільним у виборі захисника своїх прав: для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура.

Згідно рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень статті 59 Конституції України (справа про право на правову допомогу) від 30 вересня 2009 року N 23-рп/2009. положення частини другої статті 59 Конституції України ( 254к/96-ВР ) «для ... надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура» в аспекті конституційного звернення треба розуміти так, що особа під час допиту її як свідка в органах дізнання, досудового слідства чи ламі пояснень у правовідносинах з цими га іншими державними органами має право на правову (юридичну) допомогу від обраної за власним бажанням особи в статусі адвоката, що не виключає можливості отримання такої допомоги від іншої особи, якщо законами України щодо цього не встановлено обмежень.

Тобто, при складання протоколу порушено право ОСОБА_3 на отримання правової допомоги при складанні 5 протоколом, яке підлягає усуненню органом який ного складав.

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно ст. 3 Конституції України, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Конституції України є нормами прямої дії.

Роз'яснення прав особі, при отриманні пояснень відносно адміністративного правопорушення та складанні відповідного адміністративного протоколу не може обмежуватися роз'ясненням ст. 268 КУпАП у діючої редакції на час складання протоколу, а повинно також містити права, передбачені ст. 59 Конституції України.

Згідно § 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно прецедентної практики Європейського суду з прав людини (далі Суд) право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею б параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав- учасниць (див. рішення у справі «Совгрансавто-Холдинг» проти України» від 25 липня 2002 року, п. 72).

Згідно практики Європейського Суду, хоча право кожного обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення на ефективний захист з боку адвоката - який, у разі потреби, може бути призначений офіційно - не є абсолютним, воно становить одну з основоположних засад справедливого судового розгляду (див. справу «Кромбах проти Франції, № 29731/96, п. 89). Крім того, вимоги статті 6 Конвенції можуть також бути застосовними ще до того, як справу передано на розгляд суду, і тією мірою, якою недотримання таких вимог на самому початку може серйозно позначитися на справедливості відповідного судового розгляду (див. рішення у справі «Шабельник проти України» (заява N 16404/03) від 19 лютого 2009 року, п. 53).

Як зазначено у ст. 278 КУпАГІ, посадова особа гіри підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, серед іншого, питання про те, чи правильно складено протокол та матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Протокол був складений з порушеннями, що виключає винесення постанови. Протокол не містить інформації щодо порушення ОСОБА_3 ч.І ст. 96 КУпАП, однак постанова винесена на підставі цієї норми, що не відповідає чинному законодавству.

Також пройшли будь-які строки щодо притягнення до відповідальності, оскільки відповідно до ст. 38 КУпАП. адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Всі правопорушення передбаченні ст. 96 КУпАП не є триваючими, та мають свої терміни встановленні законодавством.

Варто відзначити, що ОСОБА_3 повідомляв департамент про необхідність відкласти розгляд адміністративного правопорушення, оскільки він не мав змоги забезпечити присутність свого адвоката та свою участь через відрядження. Однак не зважаючи на повідомлення. ДАБІ у Київській області провело розгляд адміністративних матеріалів без.його участі. Справа про адміністративне правопорушення, розглядається в присутності особи, яку притягують до відповідальності. Якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду і від неї не надійшло клопотання про його відкладення, справу може бути розглянуто під час відсутності цієї особи, однак було відповідне клопотання, яке було проігнороване Департаментом ДАБІ у Київській області. Постанову про накладення адміністративного штрафу було отримано тільки 10 жовтня 2017 року.

У зв'язку з вищевикладеним, позивач просить скасувати Постанова №А-0210/2 від 02.10.2017р. складену відносно нього та закрити адміністративне провадження на підставі статті 247 КУпАП.

Представником відповідача було подано відзив на адміністративний позов наступного змісту. У період з 19.09.2017 року по 25.09.2017 року відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553) Департаментом на підставі звернення громадської організації «Стоп корупції» №767 від 13.09.2017 року (вх. №10/10-1509/2 від 15.09.2017 року) та направлення для проведення позапланової перевірки №750.17/02 від 18.09.2017 року проведено позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1», замовник - ОСОБА_3

За результати зазначеної перевірки встановлено наступне. Під час проведення перевірки гр..ОСОБА_3 надано: - Державний акт на право власності на земельну ділянку за адресою: Київська область, Володарський р-н, Косівська сільська рада за межами населеного пункту (Серія НОМЕР_2) від08.07.2010 № 75, кадастровий номер НОМЕР_3; - Свідоцтво про право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 від 19.04.2008; - паспорт технічної інвентаризації на нежитлові будівлі по АДРЕСА_1, виданий Білоцерківським міжміським бюро технічної інвентаризації від 25.10.2007 (далі- технічна інвентаризація від 25.10.2017). Під час проведення перевірки встановлено, що гр.. ОСОБА_3 на земельній ділянці (кадастровий номер НОМЕР_3) за адресою АДРЕСА_1, у 2014-2016рр. на місці розташування нежитлової будівлі телятника (літ. «М» розмірами в плані 9,45Х72,70м., загальною площею 632,5 кв.м. відповідно до даних технічної інвентаризації від 25.10.2017) виконано будівельні роботи з будівництва ангару з закладенням фундаменту розмірами в плані 17,90х60 м., без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації, без документу, що надає право на виконання будівельних робіт. Чим порушено: частина першу статті 31, частина першої статті 34, частина перша статті 37 закон України «Про регулювання містобудування діяльності», пункт 27 постанови КМ України №466 від 13.04.2011, статті 7,9,27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Крім цього, під час виконання будівельних робіт гр.. ОСОБА_3 не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, чим порушено ст.11 Закону Укаїни «Про архітектурну діяльність», постанову КМ України №903 від 11.07.2007. Крім цього, виявлено факт експлуатації (використання) об'єкту будівництва, без прийняття в експлуатацію, в тому час як об'єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) - СС2 (середні наслідки), чим порушено частину восьму ст.39 «Про регулювання містобудування діяльності», пункт 12 постанови КМ України №461 від 13.04.2011.

Приписами п. 16,17 Постанови №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

На виконання зазначених норм Департаментом, за результатами проведеної перевірки, було оформлено акт Т-2509/2, щодо позивача, як до замовника об'єкту будівництва, протокол по справі про адміністративне правопорушення №1-Л-А-2609/6 від 26.09.2017 року, окрім того позивачу винесено оскаржуваний припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2509/2 від 25.09.2017 року (із вимогою усунути допущені порушення в термін до 25.11.2017 року) та припис №С-2509/3 від 25.09.2017 року (із вимогою зупинити експлуатацію не введеного в експлуатацію об'єкту з 29.09.2017 року)).

Акт, протокол та приписи отримані позивачем особисто 26.09.2017 року, про що свідчить підпис ОСОБА_3 у зазначених документах.

02.10.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Крупко Романом Олександровичем розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №А-0210/2, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушень, що передбачені ч. 1,6, 10,12,14 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000,00 грн.

Зазначену постанову отримано позивачем особисто під підпис 5.10.2017 року, про що свідчить особистий підпис гр. ОСОБА_3 на звороті даної постанови.

Крім того, відповідач зазначає, що у відповідності до п. 7 Порядку №553 Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Серед підстав для проведення позапланової перевірки є, у тому числі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Серед матеріалів справи про адміністративне правопорушення міститься скарга ГО «Стоп корупції» від 13.009.2017 року №767 (вх№10/10-1509/2 від 15.09.2017 року) із інформацією про правопорушення під час проведення будівельних робіт на об'єкті «Будівництво елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1», замовник - ОСОБА_3 та проханням про вжиття заходів щодо перевірки дотримання в ході будівництва об'єкту, про який йде мова, вимог містобудівного законодавства. А відтак, маючи підставу для проведення перевірки, заступником Директора Департаменту видано направлення №750.17/02 від 18.09.2017 року зі строком дії з 19.09.2017 року по 25.09.2017 року.

Відповідно до п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У своєму адміністративному позові позивач зазначає, що перевірка проходила за його відсутності, проте відповідно до розділу IV «Перелік питань здійснення контролю за діями (бездіяльністю) посадових осіб органу державного нагляду (контролю)» Акту Т-2509/2 позивачем у графі «Під час проведення позапланової перевірки службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки пред'явлено» зроблено відмітку у стовпчику «так». Дану відповідь засвідчено особистим підписом позивача. Окрім того Акт Т- 2509/2 підписано позивачем без жодних зауважень, що мають міститися у розділі VIII «Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акту перевірки».

Матеріали фотофіксації, що додані до Акту Т-2509/2 також підтверджують факт присутності ОСОБА_3 під час проведення перевірки, про яку йде мова. Окрім того у протоколі №1-Л-3-2609/6. від 26.09.2017 року позивачем особисто надано пояснення стосовно виявлених порушень: «Будівництво ангару проводилося терміново для зберігання зерна. Зобов'язуюся у сунути порушення». Усі дані факти свідчать про те, що під час проведення перевірки головним інспектором будівельного нагляду пред'явлено службове посвідчення та направлення для проведення перевірки позивачу та перевірка проходила за його присутності.

Як вже було зазначено, приписами п. 16,17 Постанови №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

На виконання зазначених норм Департаментом, за результатами проведеної перевірки, було оформлено акт Т-2509/2, щодо позивача, як до замовника об'єкту будівництва, протокол по справі про адміністративне правопорушення №1-Л-А-2609/6 від 26.09.2017 року, окрім того позивачу винесено оскаржуваний припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2509/2 від 25.09.2017 року (із вимогою усунути допущені порушення в термін до 25.11.2017 року) та припис №С-2509/3 від 25.09.2017 року (із вимогою зупинити експлуатацію не введеного в експлуатацію об'єкту з 29.09.2017 року)).

Відповідач звертає увагу суду на те, що ані КУпАП ані Порядок №553 не визначає моменту складення протоколу про адміністративне правопорушення, а відтак складення протоколу на наступний день, що слідує за останнім днем перевірки, не є порушенням норм чинного законодавства. Акт, протокол та приписи отримані позивачем особисто 26.09.2017 року, про що свідчить підпис ОСОБА_3 у зазначених документах.

Твердження позивача стосовно того, що посадові особи відповідача не наділені повноваженнями безперешкодного доступу на приватну територію або приміщення, якщо не ведеться будівництво не ґрунтуються на нормах чинного законодавства України, оскільки Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено чіткий механізм та визначено перелік підстав для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, визначено й повноваження посадових осіб органів державного архітектурно- будівельного контролю, серед яких закріплено право безперешкодного доступу до об'єктів .

На критичне ставлення заслуговує і твердження позивача про те, що під час складання протоколу було порушено його право на отримання правової допомоги, оскільки із наявних в матеріалах справи документів вбачається, що гр. ОСОБА_3 було роз 'яснено його права та обов'язки, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63, 10 Конституції України, зокрема і право на отримання допомоги адвоката чи іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги (у протоколі №1-Л-А-2609/6 міститься підпис позивача про те, що йому було роз'яснено права та обов"язків).

Разом з тим, матеріали справи свідчать, про те, що гр.. ОСОБА_3 виявив бажання скористатися правами, наданими законодавством України, зокрема правом надавати пояснення. Таким чином, головним інспектором будівельного нагляду дотримано процедуру проведення перевірки, що передбачена Порядком №553. Оформлення її результатів проведено з урахуванням норм Порядку №553 та КУпАП.

У відповідності до приписів ст.. 3. КУпАП , при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідач вказує на те, що позивачем ані під час проведення перевірки , ні під час звернення з даним позовом до суду головному інспектору будівельного нагляду не надано документів, що спростовують виявлені під час перевірки порушення, а відтак висновки щодо порушення вищезазначених норм містобудівного законодавства у повній мірі відповідають дійсності.

Окрім того , як вже було зазначено, у протоколі №1-Л-3-2609/6 від 26.09.2017 року позивачем особисто надано пояснення стосовно виявлених порушень: «Будівництво ангару проводилося терміново для зберігання зерна. Зобов'язуюся усунути порушення».

А отже, правопорушення про які йде мова, позивачем фактично визнано.

Визнання правопорушення також підтверджується повідомленням позивача про виконання вимог припису №С-2509/3 від 25.09.2017 року, який містить вимогу щодо зупинення експлуатації об'єкту будівництва, про який йде мова. Отже, головним інспектором будівельного нагляду цілком законно та обґрунтовано винесено оскаржувану постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Предстанвик позивача надав відповідь на відзив, в якій виклав свої доводи на спростування доводів відповідача.

Провадження у даній справі відкрито 21 лютого 2017 року в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд з викликом сторін.

Під час судового розгляду представник позивача ОСОБА_1 підтримав вимоги, посилаючись на обставини викладені у позові та відповіді на відзив відповідача.

Представник відповідача Сапсай М.Ю. вимоги не визнала, посилаючись на обставини викладені у відзиві, просила в задоволення позову відмовити.

Вислухавши пояснення представників сторін, вивчивши надані ними докази, слід дійти наступного висновку.

Згідно ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є:1) верховенство права;2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з'ясування всіх обставин у справі; 5) обов'язковість судового рішення;6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом;9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Під час судового розгляду встановлено,що 15.09.2017 на адресу Департаменту ДАБІ у Київській області надійшла скарга від ГО «Стоп корупції» щодо можливого порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, де окрім іншого зазначається прохання вжиття заходів перевірки дотримання в ході будівництва елеватора на земельній ділянці, кадастровий номер НОМЕР_1, розташований біля села Косівка Володарського району Київської області вимог містобудівного законодавства України

18.09.2017 видано направлення для проведення позапланового заходу №750.17/02, а саме для здійснення перевірки на будівництво елеватора на земельній ділянці біля с. Косівка, Володарського району, Київської області, кадастровий номер НОМЕР_1 із строком дії направлення з 19.09.2017 по 25.09.2017.

Згідно п.7. Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

За результатами проведення заходу було складено акт №Т-2509/2. Під час проведення перевірки встановлено, що гр.. ОСОБА_3 на земельній ділянці (кадастровий номер НОМЕР_3) за адресою АДРЕСА_1, у 2014-2016рр. на місці розташування нежитлової будівлі телятника (літ. «М» розмірами в плані 9,45Х72,70м., загальною площею 632,5 кв.м. відповідно до даних технічної інвентаризації від 25.10.2017) виконано будівельні роботи з будівництва ангару з закладенням фундаменту розмірами в плані 17,90х60 м., без розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації, без документу, що надає право на виконання будівельних робіт. Чим порушено: частина першу статті 31, частина першої статті 34, частина перша статті 37 закон України «Про регулювання містобудування діяльності», пункт 27 постанови КМ України №466 від 13.04.2011, статті 7,9,27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Крім цього, під час виконання будівельних робіт гр.. ОСОБА_3 не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, чим порушено ст.11 Закону Укаїни «Про архітектурну діяльність», постанову КМ України №903 від 11.07.2007. Крім цього, виявлено факт експлуатації (використання) об'єкту будівництва, без прийняття в експлуатацію, в тому час як об'єкт відноситься до класу наслідків (відповідальності) - СС2 (середні наслідки), чим порушено частину восьму ст.39 «Про регулювання містобудування діяльності», пункт 12 постанови КМ України №461 від 13.04.2011.

При цьому позивач особистим підписом засвідчив те, що під час проведення позапланової перевірки службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки було пред'явлено. Крім того особистим підписом засвідчив отримання примірнику акту на 15 сторінках. До акту також додано фотозображення об'єкту, що підтверджують викладені у ньому обставини.

За наслідками розгляду акту, 26.09.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Київській області Крупком Р.О. було складено протокол №1-Л-А-2609/6 у присутності ОСОБА_3 та відібрано у нього пояснення, згідно яких останній повідомив те, що будівництво елеватору проводилось терміново для збереження зерна та зобов'язується усунути порушення. Також особа, повідомлена про час і місце розгляду адміністративного протоколу 02.10.2017 з роз'ясненням прав, передбачених ст. 268 КУпАП. При цьому відсутні підтвердження того, що позивач просив відкласти розгляд адміністративного протоколу.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Київській області Крупка Р.О. №А-0210/2 від 02.10.2017, за порушення вимог ч1 ст.31, ч1 ст.34, ч1 ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та вимог ПКМУ №903, ч8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» , ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч1,6,10,12,13 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000грн. Копію постанови позивач отримав 05.10.2017.

Згідно ст.96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Експлуатація об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягнуть за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Слід зазначити про те, що експлуатація об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію є триваючим правопорушенням.

Отже відповідач правомірно, на підставі зібраних доказів, у спосіб визначений законом та у межах наданих йому повноважень виніс оскаржувану постанову.

Суд не приймає заперечень представника позивача щодо відсутності підстав для проведення перевірки, відсутності позивача під час проведення перевірки, невідповідності викладених у складених матеріалах обставин дійсності, оскільки надані відповідачем докази доводять те, що перевірка здійснена у встановленому законом порядку, а зібрані під час перевірки докази свідчать про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За викладених обставин підстави для задоволення вимог позивача відсутні, оскільки вони не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, та спростовані наданими відповідачем доказами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2,5-9,72-80,262,286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

адміністративний позов ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області на постанову про притягнення до адміністративної відповідальності,-залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного адміністративного суду через районний суд ( а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до Київського апеляційного адміністративного суду) протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено 03.05.2018.

Суддя Л.І.Цокол