Справа № 804/8877/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2017 р. Справа № 804/8877/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
12 грудня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС (далі - СДПІ) про:
-визнання протиправним винесення Наказу №208 від 19.05.2016 про проведення документальної невиїзної перевірки ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля";
-визнання протиправними дій Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС щодо проведення невиїзної документальної перевірки ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" з 26.05.2016 по 01.06.2016, з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року;
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м.Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС протиправно проведено документальну невиїзну перевірку з питань своєчасності сплати до бюджету узгоджених авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року, оскільки така перевірка (за той самий період, з тих самих підстав) вже була проведена раніше, що підтверджується актом від 27.04.2016 №77/28-01-48-00178353. Оскільки повторна перевірка позивача є незаконною та відповідно не може потягнути за собою жодних наслідків, то і податкове повідомлення - рішення, винесене за результатом такої перевірки не може мати правових наслідків для позивача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2017 відкрито провадження в адміністративній справі №804/8877/16 (суддя Гончарова І.А.) та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 14.02.2017 о 15:40.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2017 року справа № 804/8877/16 прийнята до провадження судді Царікової О.В. та призначена до розгляду на 14.12.2017 року. Останнє судове засідання відбулося 14.12.2017.
Представник позивача в судове засідання 14 грудня 2017 року з'явився, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позов повністю, заявив клопотання про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2017 здійснено заміну відповідача - Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС на його правонаступника - Дніпропетровське управління Офісу великих платників податків ДФС.
Представники відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечили в повному обсязі, просили суд відмовити в задоволенні позові повністю.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно з ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м.Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС на підставі наказу від 19.05.2016 №208 у період з 26.05.2016 по 01.06.2016 проведено документальну невиїзну перевірку ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" з питання своєчасності сплати до бюджету авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року, результати якої оформлені актом від 01.06.2016 №97/28-01-48-00178353.
Податковим органом по строку 30.12.2015 проведені нарахування щомісячних авансових внесків з податку на прибуток у сумі 37 578 458 грн., відповідно до податкової декларації з податку на прибуток підприємства за 2014 рік, строк сплати припадав на 30.12.15 року.
Однак підприємством зазначена сума, у встановлений законодавством строк сплачена не була, у зв'язку з чим, станом на 31.12.2015 по особовому рахунку підприємства, з урахуванням наявної переплати (у сумі 1,66 грн.) виник податковий борг -37 578 456, 34 грн.
У відповідності до п.п.14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов'язання платника податків - сума коштів, якуплатник повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов'язання та/або (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв'язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері економічної діяльності.
Згідно п.п. 14.1.156 п. 14.1 ст. 14 ПК України податкове зобов'язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом
Відповідно до п. 57.1 ст. 57 ПК України (що діяв до 01.01.16 р) платники податку на прибуток (крім новостворених, виробників сільськогосподарської продукції, інститутів спільного неприбуткових установ (організацій), у тому числі визначених пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та платників податків, у яких доходи, що враховуються при визначенні об'єкта оподаткування, за останній річний звітний податковий період не перевищують двадцяти мільйонів гривень) щомісяця, протягом дванадцятимісячного періоду, сплачують авансовий внесок з податку на прибуток у порядку і в строки, які встановлені для місячного податкового періоду.
Сума щомісячних авансових внесків обчислюється у розмірі не менше 1/12 нарахованої суми податку на прибуток приватних підприємств за попередній звітний (податковий) рік, зменшеної на суму сплачених авансових внесків з цього податку при виплаті дивідендів, яка залишилась не зарахованою у зменшення податкового зобов'язання з цього податку, без подання податкової декларації.
Пунктом 9 підрозділу 4 розділу XX ПК України передбачено, що у січні - грудні 2015 року платники зобов'язані сплачувати щомісячні авансові внески з податку на прибуток підприємств.
Відповідно до пункту 57.1 статті 57 цього Кодексу у редакції, що діяла до 1 січня 2015 року. Починаючи з 1 січня 2016 року щомісячні авансові внески з податку на прибуток підприємств не сплачуються, відповідно п 54.1 ст. 54 ПКУкраїни. Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подасться контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання вважається узгодженою.
Згідно п. 57.1 (в редакції кодексу від 20.09.2015) платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В подальшому, ПАТ" ДТЕК Павлоградвугілля" до СДПІ у м.ДніпропетровськуМГУ ДФС подано заяву від 08.01.2016 №1-4/51, про надання розстрочення податкового боргу на суму 37 458,00 грн. строком на 12 місяців.
Рішенням ДФС України №529 від 31.12.2015 надано розстрочення податкового боргу по податку на прибуток приватних підприємств на частину суми податкового боргу - 35874759,92 грн. строком на 3 місяці.

Підприємством ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" та СДПІ у м. Дніпропетровську МГУ на підставі вказаного рішення укладено договір від 01.01.2016 року за №1 про надання розстрочення сплати податкового боргу на суму 35 874 759,92 грн. строком з 01.01.2016 року до 29.04.2016 року.

Вказаний договір від 01.01.2016 №1 про розстрочення платником в повному обсязі не виконаний, а саме: за період його дії платником було здійснено погашення лише частини розстроченого податкового боргу - 9685000,00 грн.

29.02.2016 позивачем надано податкову декларацію з податку на прибуток приватних підприємства №, в якій задекларовано суму податку (p. 17) у розмірі 13717786 грн., яку 10.03.2016 проведено по особовому рахунку ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", таким чином зазначеною сумою здійснено погашення податкового боргу у розмірі 1703696,42 грн..

Таким чином судом встановлено, що підприємством вказаний податковий борг було погашено із затримкою на 70 календарних днів.

Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені ПК України. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою (п. 54.1 ст. 54 ПКУ).

З урахуванням наведеного, суд погоджується з позицією податкового органу стосовно того, що суми щомісячних авансових з податку на прибуток, визначені платником податків самостійно в декларації з податку на за 2014 рік, є узгодженою сумую грошового зобов'язання, а тому повинні були бути сплачені протягом січня - грудня 2015 року.

У відповідності до п. 36. 1. та 36.2 ст. 36 ПК України податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Податковий обов'язок виникає у платника за кожним податком та збором.

Під час розгляду справи судом встановлено, що в порушення вказаних вище норм, позивачем не було виконано свій обов'язок як платника податку та не було вчасно сплачено суму узгоджених грошових зобов'язань з авансових внесків за 2015 рік.

Пунктом 19-1.1.2. п. 19-1.1 ст. 19 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповіднодо п. 75.1.2. п. 75.1. ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи , дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Згідно положень п. 79.1 та 79.2. ст. 79 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначенихстаттями 77та78цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті75.1.2пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Відомості про повідомлення генерального директора позивача про проведення документальної невиїзної перевірки, зазначені в акті від 01.06.2016 №97/28-01-48-00178353, позивачем вказаний факт не заперечується.

Щодо не направлення позивачу запиту на надання документі до перевірки, то, суд зазначає, що процедура надання документів на запит податкового органу має на меті проведення об'єктивного аналізу первинних документів з метою формулювання об'єктивних висновків за наслідками перевірки.

З огляду на той факт, що вказана перевірка проведена на підставі податкової декларації з податку на прибуток за 2014 рік, в якій позивачем було самостійно визначено суму авансових внесків з податку на прибуток на 2015 рік, то надання додаткових документів в даному випадку ніяким чином не впливає та не спростовує виявленого відповідачем порушення податкового законодавства з боку ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" в частині несплати самостійно задекларованих податкових зобов'язань, сума по яких вважається узгодженим грошовим зобов'язанням та оскарженню не підлягає.

У зв'язку з викладеним вище, суд зазначає, що оскільки позивачем вчасно не було сплачено самостійно задекларовану суму грошових зобов'язань з авансових внесків з податку на прибуток, то податковим органом на виконання покладених на нього функцій було здійснено заходи щодо забезпечення погашення таких грошових зобов'язань. Таким чином, проведенню перевірки передувало не порушення норм податкового законодавства з боку контролюючого органу, а навпаки, невиконання вимог зазначених норм позивачем, як платником податків.

У відповідності до п. 126 .1. ст. 16 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств, рентної плати протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Враховуючи порушення позивачем терміну сплати грошових зобов'язань, податковим органом було винесено податкове повідомлення-рішення від 22.06.2016 № ( форми "Ш"), за яким на підприємство накладено штраф - 20 % від суми простроченого зобов'язання, всього на суму 340739,28 грн.

Щодо доводів представника позивача про винесення податкового повідомлення-рішення без урахування заперечень платника, то як встановлено судом, позивачем акт перевірки від 01.06.2016 №97/28-01- 53, отримано 07.06.2016, тобто свої заперечення у зв'язку з незгодою з його висновками підприємство мало право подати до СДПІ до 13.06.2016. р.

За положеннями п. 86.8. ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Як пояснив представник відповідача, СДПІ було отримано заперечення до акту документальної невиїзної перевірки від 01.06.2016 р. №97/28-01-48/00178353, викладені в листі від 09.06.2016 №1-4/1589, лише 23.06.2016 (вх.СДПІ №11187/10), тобто після винесення та направлення на адресу ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" податкового повідомлення - рішення від 22.06.2016 №.

Щодо проведення повторної перевірки судом встановлено, що дійсно СДПІ у період 21.04.2016 по 27.04.2016 проведена перевірка ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" з питань своєчасності сплати до бюджету узгоджених авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року, за результатами чого складений акт від 27.04.2016 №77/28-01-400178353. На заперечення підприємства (від 06.05.16 б/н) до акта документальної позапланової невиїзної перевірки від 27.04.2016 №77/28-01-48-00178353 СДПІ листом від 17.05.16 №9970/7/28-01-48-01 повідомлено, що наказ від 20.04.2016 №167 про проведення документальної невиїзної перевірки, на підставі якого було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року та складено акт від 27.04.2016 №77/28-01-48-00178353, скасовано (Наказ від 17.05.2016 №201). Таким чином, жодних правових наслідків за результатами даної перевірки (акт від 27.04.2016 №77/28-01-48-00178353) не виникло, а податкове повідомлення-рішення за результатами вказаної перевірки контролюючим органом не складалось. У зв'язку із чим, в даному випадку не може бути застосовано положення п. 78.2 ст. 78 ПК України.

Враховуючи все вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно прийнято податкове повідомлення-рішення від 22.06.2016 №(форма "Ш"), за яким на підприємство накладено штраф - 20 % від суми простроченого зобов'язання, всього на суму 340739,28 грн.

З урахуванням наведеного вище, суд доходить висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та необхідність відмови у їх задоволенні повністю.

Згідно статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова або службова особа).

Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 158 - 163, 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним винесення наказу №208 від 19.05.2016 про проведення документальної невиїзної перевірки ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", визнання протиправними дій Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС щодо проведення невиїзної документальної перевірки ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" з 26.05.2016 по 01.06.2016 з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених авансових внесків з податку на прибуток за грудень 2015 року, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 22.06.2016 № (форми "Ш") відмовити повністю.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова