Справа № 359/1800/18
Суддя: Муранова-Лесів І. В.
Дата ухвалення: 2018-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 359/1800/18
Провадження № 2-а/359/118/2018
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2018 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі - Степаненко А.О., Долі М.А.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_4 до Київської митниці Державної фіскальної служби України про скасування постанови в справі про порушення митних правил №0046/12500/18 від 28.02.2018 року, -

В С Т А Н О В И В:

13.03.2018 ОСОБА_5 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду з даним адміністративним позовом, в якому просить суд : скасувати постанову Київської митниці Державної фіскальної служби України в справі про порушення митних правил №0046/12500/18 від 28 лютого 2018 року та закрити провадження у справі про порушення митних правил за ст. 485 Митного кодексу України (а.с.1-7).

Свої вимоги позивач обґрунтовує наступним. 15.01.2018 головним державним інспектором ВМО № 1 Митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС ОСОБА_6 відносно позивача, який обіймає посаду директора ТОВ «АРІМАТА», було складено протокол про порушення митних правил № 0046/125000016/18 за ознаками порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України.

28.02.2018 заступником начальника Київської митниці ДФС України ОСОБА_7 за результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил № 0046/12500/18 директора ТОВ «АРІМАТА» ОСОБА_4, визнано винним у вчинені порушення митних правил передбачених ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 295867, 32 грн..

Щодо обставин, які стали підставою для притягнення його до відповідальності, позивач зазначає, що 09.12.2017 позивачем як директором ТОВ «АРІМАТА» подано до відділу митного оформлення № 1митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС (Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Індустріальна, 5) митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ та наступні товаросупровідні документи: Зовнішньо-економічний договір - контракт від 09.10.2017 №09-10-17; рахунок-фактура Інвойс GREЕ001840 від 04.12.2017; сертифікат про походження товару IS-018529-1 від 23.11.2017; міжнародний ветеринарний сертифікат LT 0213264/L2-18432 від 05.12.2017; ветеринарне свідоцтво Ф-2 (ввезення товарів) ВКІ-33 № 507863 від 08.12.2017; сертифікат якості б/н від 04.12.2017; митну декларацію UAІІА 125250/2017/816092 від 09.12.2017; лист компанії «Huginn VE 55» від 15.12.2017; лист компанії «Lava Seafood» від 06.12.2017; ГОСТ 20352-74 Ікра солена делікатесна. Технічні умови).

Митну декларацію прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний №UА125250/2017/816092, в якій були заявлені такі дані про товар: зокрема, у графі 32 митної декларації «товар №» - 2; у графі 31 ВМД «Вантажні місця та опис товару» - ікра мойви свіжоморожена (Frozen Capelin roe/Nallotus Villosus), без ястиків, без харчових добавок, без солі, приправ та інших інгредієнтів, без складових сумішей. Тепловій та кулінарній обробці не піддавалася. Для подальшої промислової переробки. Дата виготовлення 03.2017 року. Всього 353 картонні коробки. Виробник Lava Seafood ehf.; у графі 33 ВМД «код товару» зазначено НОМЕР_1, у графі 47 ВМД «Ставка мита 0%».

Також зазначено, що ввезений товар поставлявся на підставі укладеного контракту міжнародної поставки товару № 09-10-17 від 09.10.2017 р. між ТОВ «АРІМАТА» (покупець) та ТОВ «Гандбера» (Літва) (продавець). За умовами якого продавець продає, а покупець купує заморожену та охолоджену рибу/субпродукти або рибну продукцію. Найменування товару, кількість і ціна товару, обумовлюється в інвойсах або проформах-інвойсах.

і

Відповідно до інвойсу (GREЕ001840 від 04.12.2017 р. продавець відвантажив покупцю (Позивачу) продукцію в тому числі - ікру мойви свіжоморожену (Frozen Capelin roe/Nallotus Villosus), без ястиків, без харчових добавок, без солі, приправ та інших інгредієнтів, без складових сумішей. Тепловій та кулінарній обробці не піддавалася. Для подальшої промислової переробки. Дата виготовлення 03.2017 р. Всього 353 картонні коробки. Виробник Lava Seafood ehf.вартістю 30305,05 USD.

Згідно листа компанії «Lava Seafood» від 06.12.2017 остання повідомляє, що в компанію Агіmata з компанії Lava Seafood через компанію Grandbera за інвойсом GRЕ001840 відвантажується продукція - сировина несоленого продукту, яка не готова до кінцевого споживання і акцентується увага на сировину для майбутньої переробки.

Згідно листа компанії «Huginn VE 55» від 15.12.2017 в сезоні 2017 року не було додано жодних інгредієнтів та добавок до ікри мойви виробленої Huginn VE 55. Продукт - тільки ікра мойви. Вміст солі - це природний вміст солі у ікрі мойви.

14.12.2017 відділом митного оформлення № 1 митного поста «Південний термінал» здійснено запит № 816092 до Управління адміністрування митних платежів (відділ класифікації товарів) Київської митниці ДФС, яким 18.12.2017 винесено рішення про визначення коду товару № КТ - ПА 12500-0162-2017, а саме: заявлений позивачем у МД код товару «НОМЕР_2» (ставка мита - 0%) змінено на код «НОМЕР_3» (ставка мита -10%) згідно з УКТЗЕД.

Також зазначено, що головним державним інспектором відділу митного оформлення № 1 митного і поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС ОСОБА_6 проведено розрахунок різниці митних платежів за МД UA125250/2017/816092, відповідно до якого позивачем додатково здійснено перерахунок на адресу митниці грошових коштів на загальну суму 98372,14 грн. , що підтверджується копією платіжного доручення № 92 від 11.12.2017., щедо складення протоколу про порушення митних правил та прийняття рішення про зміну коду товару. У платіжному дорученні І№ 92 від 11.12.2017 р. призначення платежу зафіксовано - попередня оплата за митне оформлення.

При цьому позивач також зазначає, що рішення Київської митниці ДФС про визначення коду товару від 18.12.2017 р. та винесення картки відмови у прийняття митної декларації, митному оформленні і випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА125250/2018/00008, оскаржене та є предметом розгляду у адміністративній справі Київським окружним адміністративним судом № 810/296/18 за позовом ТОВ «АРІМАТА» до Київської митниці ДФС про визнання протиправним рішення та зобовязання вчинити певні дії, та на переконання позивача є незаконним.

Позивач стверджує, що під час подання митної декларації не вказував у ній неправдивих відомостей з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також не вчиняв інших дій у порушення митних правил, визначення коду товару відбувалося виключно на підставі УКТ ЗЕД.

В судовому засіданні представник позивача повністю підтримав заявлені позовні вимоги, та викладені в позовній заяві обставини, звертає увагу, що наданий відповідачем висновок дослідження проб товару, доводить, що ікра мойви відповідає ікрі мойви мороженої, яка не піддана тепловій обробці, без добавок та спецій, а вміст солі є незначним, внаслідок чого вона не може вважатися готовим продуктом. Вважає що службові особи митниці, вирішуючи питання щодо правильності визначеного позивачем коду УКТ ЗЕД, мали керуватися правилом інтерпретацій УКТ ЗЕД №3, згідно з яким, у разі коли згідно з правилом 2 або з будь-яких інших причин товар на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином, що перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Вважає, що ікру мойви, що переміщувалась через митний кордон не можна віднести до товару за визначеним відповідачем кодом, оскільки вона є мороженою та не є готовим продуктом. Крім того, він зазначає, що наявні у позивача на момент подачі декларації документи давали йому підстави для визначення коду товару саме того, що зазначений в митній декларації, оскільки за всіма документами ікра мойви не є готовим продуктом та не піддавалась будь-які переробці, окрім того, що була промита. Вважає, що відсутність внаслідок цього ястиків (оболонок) на ікрі не дає підстави вважати, що ікра є готовим продуктом, щоб визначати код товару таким, як визначив відповідач.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволенні позову заперечував з підстав, наведених письмовому відзиві на позовну заяву (а.с.45-51). За змістом поданого відзиву представник відповідача підтверджує фактичні обставини, за яких позивачем було подано митну декларацію, а також зазначає наступне.

09.12.2017 Київською митницею ДФС було проведено відбір зразків товару «ікра мойви, свіжоморожена» за актом про взяття проб (зразків) № 816092, та 11.12.2017 сформовано та направлено запит № 816092 до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС з метою необхідності встановлення визначальних характеристик для класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД.

Після отримання висновку Департаменту податкових та митних експертиз від 13.12.2017 №196 Управлінням адміністрування митних платежів Київської митниці ДФС винесено Рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2017, яким код товару «НОМЕР_2» (ставка мита 0 %) змінено на код «НОМЕР_3» (ставка мита - 10 %) згідно з УКТЗЕД. Зазначає, що код товару змінено на підставі інформації, зазначеній у висновку Департаменту податкових та митних експертиз від 13.12.2017 №196, а також, що для класифікації товару застосовано Правила 1 та 6основних правил [інтерпретацій УКТ ЗЕД.

Зокрема зазначено, що згідно із УКТЗЕД до групи 03 включається їстівна ікра, тобто ікра, яка знаходиться в оболонці яєчника (ястикова ікра), не приготовлена, не консервована або приготовлена і консервована способами, передбаченими в цій крупі. Вважає, що для того, щоб розглядати товар в групі 03 УКТЗЕД ікра повинна бути неочищена від ястиків та приготовлена і консервована тільки способами, передбаченими в групі 03 УКТЗЕД.

Також зазначено, що 15.01.18 Київською митницею ДФС проведено розрахунок різниці митних платежів за МД № UА125250/2017/816092, відповідно до якого різниця митних платежів становить 98622,44 грн.

Представник відповідача також зазначив, що відповідно до ч.2 ст.266 МК України декларанту надано право перед подачею митної декларації з дозволу органу доходів і зборів здійснювати фізичний огляд товарів з метою перевірки їх відповідності опису (відомостям), зазначеному у товаросупровідних документах, брати проби та зразки товарів.

Відповідно до матеріалів справи позивач правами, наданими чинним законодавством, не скористався та не вчинив дії, спрямовані на встановлення характеристик товару або отримання попереднього рішення про класифікацію товару з метою вірної класифікації задекларованого ним товару

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові матеріали адміністративної справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.

З наданих сторонами документів встановлено, а також визнано сторонами, що 09.12.2017 позивачем як директором ТОВ «АРІМАТА» подано до відділу митного оформлення № 1митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС (Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Індустріальна, 5) митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ та товаросупровідні документи: Зовнішньо-економічний договір - контракт від 09.10.2017 №209-10-17; рахунок-фактура Інвойс GREЕ001840 від 04.12.2017; сертифікат про походження товару IS-018529-1 від 23.11.2017; міжнародний ветеринарний сертифікат LT 0213264/L2-18432 від 05.12.2017; ветеринарне свідоцтво Ф-2 (ввезення товарів) ВКІ-33 № 507863 від 08.12.2017; сертифікат якості б/н від 04.12.2017; митну декларацію UA 125250/2017/816092 від 09.12.2017; лист компанії «Huginn VE 55» від 15.12.2017; лист компанії «Lava Seafood» від 06.12.2017; ГОСТ 20352-74 Ікра солена делікатесна. Технічні умови).

Суд враховує, що перелік зазначених позивачем товаросупровідних документів відповідачем не оспорюється.

Митну декларацію прийнято до митного оформлення та присвоєно реєстраційний №UА125250/2017/816092 (а.с.27-29).

Зі змісту митної декларації встановлено, що позивачем були заявлені такі дані про товар: зокрема, у графі 32 митної декларації «товар №» - 2; у графі 31 ВМД «Вантажні місця та опис товару» - ікра мойви свіжоморожена (Frozen Capelin roe/Nallotus Villosus), без ястиків, без харчових добавок, без солі, приправ та інших інгредієнтів, без складових сумішей. Тепловій та кулінарній обробці не піддавалася. Для подальшої промислової переробки. Дата виготовлення 03.2017 року. Всього 353 картонні коробки. Виробник Lava Seafood ehf.; у графі 33 ВМД «код товару» зазначено НОМЕР_1, у графі 47 ВМД «Ставка мита 0%».

Як визнано відповідачем, товар поставлявся на підставі укладеного контракту міжнародної поставки товару № 09-10-17 від 09.10.2017 р. між ТОВ «АРІМАТА» (покупець) та ТОВ «Гандбера» (Літва) (продавець) та надійшов разом з інвойсом (GREЕ001840 від 04.12.2017 р., відповідно до якого продавець відвантажив покупцю (Позивачу) продукцію ікру мойви свіжоморожену (Frozen Capelin roe/Nallotus Villosus), відповідно до контракту від 09.10.2017 №09-10-17 в кількості 353 картонні коробки, вартістю 30305,05 USD (а.с.33).

Сторонами визнано, що митна ставка за визначеним позивачем кодом УКТЗЕД «НОМЕР_1» згідно з Додатком до Закону України «Про митний тариф України» - Митний тариф України (групи 01-72), - становила 0%.

Сторонами визнано, що 09.12.2017 Київською митницею ДФС було проведено відбір зразків товару «ікра мойви, свіжоморожена» за актом про взяття проб (зразків) № 816092, які направлені на дослідження до Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

Згідно з висновком Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 13.12.2017 № 196 (а.с.55-58) у наданому ветеринарному свідоцтві продукт поіменовано як «ікра мойви с/м». За визначеними показниками, з урахуванням наданої інформації, досліджена проба відповідає ікрі мойви мороженій, пробійній (не в ястиках) не підданій тепловій обробці, без добавок та спецій (прянощів). За визначеним вмістом хлориду натрію (1,87%) проба не відповідає вимогам для ікри пробійної солоної згідно з чинною нормативною документацією. Результати досліджень наданої проби узгоджуються з описом товару №2 гр.31 МД від 09.12.2017 № UА125250/2017/816092, проте відомості щодо вмісту солі у складі товару потребують редагування, оскільки за результатами досліджень у складі проби виявлено сіль (хлорид натрію).

У висновку також зазначено, що згідно ДСТУ 8096-2015 «Ікра риб пробійна солона. Технічні умови» вміст кухонної солі (хлориду натрію) в солоній ікрі, в залежності від виду тари та ступеня посолу, повинен складати 5-12% (а.с.57).

Також встановлено, що відділом класифікації товарів Управління адміністрування митних платежів Київської митниці ДФС винесено Рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2017 від 18.12.2017, яким код товару «НОМЕР_2» (ставка мита 0 %) змінено на код «НОМЕР_3» (ставка мита - 10 %) (а.с.30).

Як зазначено в рішенні, документи, якими керувалися під час прийняття рішення були: Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладена в додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України»; наказ Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401; лист ДПМЕ ДФС від 13.12.2017 №9836/7/94-94-58-02 (експертний висновок від 13.12.2017 №196); ОСОБА_8 від 26.03.2014 №6983/7/99-99-24-02-03-17 «Про впровадження методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД» (п.7 додаток 1).

Суд звертає увагу, що в переважній більшості зазначені у вказаному рішенні документи є підзаконними нормативними актами, або не є нормативними актами взагалі.

Водночас у вказаному рішенні про визначення коду товару міститься посилання на Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), викладену в додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України».

За змістом розяснень, зазначених у вказаному Додатку група 03 «Риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні». Згідно з примітками до якої п.п. «с» та «d» п.1 Ця група не включає: (c) рибу (а також її печінку, ікру та молочко), ракоподібних, молюсків, інших водяних безхребетних, мертвих та непридатних для вживання або таких, що не вживаються людиною за своєю природою або через їх стан (група 05); борошно, порошки та гранули з риби, ракоподібних, молюсків, інших водяних безхребетних, непридатних для їжі (товарна позиція2301); або (d) ікру осетрових чи ікру інших риб (товарна позиція 1604).

Товарна категорія 0303 (групи 03) включає рибу морожену, крім рибного філе та іншого мяса риб товарної позиці 0304, зокрема включає :лососеві, крім печінки, ікри та молочка. А товарна підкатегорія НОМЕР_2 (категорії 0303 групи 03) включає печінку, ікру та молочко, (крім тверда та мяка ікра та молочко для виробництва дезоксорибонуклеїнової кислоти або сульфату протаміну -НОМЕР_4), ставка мита -0%.

За визначенням, наведеним у вказаному Додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України»; група 16 «Готові харчові продукти з мяса, риби або ракоподібних молюсків або інших водяних безхребетних» віднесена до розділу IV «ГОТОВІ ХАРЧОВІ ПРОДУКТИ; АЛКОГОЛЬНІ ОСОБА_9 НАПОЇ І ОЦЕТ; ТЮТЮН ТА ЙОГО ЗАМІННИКИ», а позиція НОМЕР_3 передбачає ікру інших риб (ставка мита -10%). Згідно з примітками до якої до цієї групи не включаються мясо, мясні субпродукти, риба, ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні, виготовлені або консервовані методами, зазначеними в групах 02, 03або товарній позиції 0504. Також зазначено, що риба, ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні у товарних підкатегоріях товарної позиції 1604 або 1605 наведені під їх звичайними назвами і стосуються тих самих видів, що і зазначені в групі 03 під тими ж назвами.

Відповідно до «Основних правил інтерпретації УКТЗЕД», наведених в Законі, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами,зокрема:

- правило 1: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп;

- правило 3 у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються;

- правило 6. для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже визначення коду УКТЗЕД товару має здійснюватися у відповідності до назви товару, його опису та розяснень, що містяться у Додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України» - «Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Суд звертає увагу, що в законі в описі такого товару, як ікра риби відсутнє посилання на наявність або відсутність ястиків, а наявне в примітках до групи товарів 16 розяснення щодо ікри риби стосується лише способу приготування, а саме: до цієї групи не включаються мясо, мясні субпродукти, риба, ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні, виготовлені або консервовані методами, зазначеними в групах 02, 03або 0504 .

Отже, враховуючи, що опис товару, наведений в митний декларації мітить спосіб приготування ікра свіжеморожена, що відповідає способу приготування, зазначеному в підкатегорії 0304, у позивача були усі підстави зазначити код УКТЗЕД НОМЕР_2

Щодо посилання відповідача на розяснення, наведені в листі ОСОБА_8 від 26.03.2014 №6983/7/99-99-24-02-03-17 «Про впровадження методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД», в якому, зокрема, зазначено, що у товарній групі 03 класифікується придатна для харчування ікра риб, яка міститься в ястиках, необроблена (ікринки не очищені від органів кріплення та ястикової оболонки) і не приготовлені іншим способами, ніж описано в цій товарній групі. Способи приготування ікри риб, описані в товарній групі 03 охолоджена, морожена, солона, в розсолі, копчена, сушена. А також зазначено, що у товарній позиції 1604 класифікується ікра риб, яка складається з ікринок, очищених від ястикової оболонки, органів кріплення, згустків крові. Неочищена від ястика (так звана ястична) ікра класифікується в товарній позиції 1604, якщо її приготовлено способами відмінними від зазначених в групі 03 (наприклад, з додаванням прянощів або тепловою обробкою).Слід зазначити наступне.

Вищевказаний лист-розяснення (методичні рекомендації) не є нормативним актом та не зареєстрований в Міністерстві юстиції України, а отже посилання відповідача, що відсутність ястиків в ікрі є визначальною ознакою, за якою має визначатися код УКТЗЕД та відповідно визначатися ставка мита, слід визнати безпідставними, оскільки в Законі «Про митний тариф» відсутня така ознака в описі товарної позиції, як наявність або відсутність ястиків.

Крім того, суд звертає що відповідно до висновку Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 13.12.2017 № 196 (а.с.55-58) у наданому ветеринарному свідоцтві продукт поіменовано як «ікра мойви с/м». За визначеними показниками, з урахуванням наданої інформації, досліджена проба відповідає ікрі мойви мороженій, пробійній (не в ястиках) не підданій тепловій обробці, без добавок та спецій (прянощів).

Суд також звертає увагу, що виявлена проведеним дослідженням кількість хлориду натрію (1,87%) не відповідає вимогам для ікри пробійної солоної, а отже, ікра в досліджуваній пробі не може вважатися солоною. Крім того, згідно з вказаним висновком результати досліджень наданої проби узгоджуються з описом товару №2 гр.31 МД від 09.12.2017 №UА125250/2017/816092.

Водночас, суд критично оцінює наведені у висновку застереження про те, що відомості щодо вмісту солі у складі товару потребують редагування, оскільки, необґрунтовано, яким саме чином має бути зазначено в митній декларації про вміст солі в такій незначній кількості, а також, яким чином, така конкретизація може вплинути на правильність визначення коду УКТЗЕД.

Судом встановлено, 15 січня 2018 року відносно позивача, як директора ТОВ «АРІМАТА», головним державним інспектором ВМО №1 митного поста «Південний термінал» Київської митниці ДФС ОСОБА_6 було складено протокол про порушення митних правил № 0046/125000016/18 за ознаками порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України (а.с.21-26).

В подальшому 28 лютого 2018 року заступником начальника Київської митниці ДФС України ОСОБА_7 за результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил № 0046/12500/18 винесено оскаржувану постанову, якою директора ТОВ «АРІМАТА» ОСОБА_4, визнано винним у вчинені порушення митних правил передбачених ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 295867, 32 грн..(а.с.15-20)

Оскаржуване рішення вмотивоване вищенаведеними рішенням Управління адміністрування митних платежів (відділу класифікації товарів) про визначення коду товару № КТ-UА-2017, яким код товару «НОМЕР_2» (ставка мита 0 %) змінено на код «НОМЕР_3» (ставка мита - 10 %) згідно з УКТЗЕД, а також службовою запискою Управління адміністрування митних платежів від 18.12.2017 №1534/10-70-19-26, відповідно до якої код товару змінено на підставі інформації, зазначеній у висновку Департаменту податкових та митних експертиз від 13.12.2017 № 196, а для класифікації товару застосовано Правила 1 та 6 основних правил інтерпретацій УКТ ЗЕД .

При цьому також зазначено, що відповідно до інформації, наданої вказаною вище службовою запискою, згідно із УКТЗЕД до групи 03 включається їстівна ікра, тобто ікра, яка знаходиться в оболонці яєчника (ястикова ікра), неприготовлена, неконсервована або приготовлена і консервована способами, передбаченими в цій групі.

В звязку з цим також зазначено, щоб розглядати товар в групі 03 УКТЗЕД ікра повинна бути неочищена від ястиків та приготовлена і консервована тільки способами, передбаченими в групі 03 УКТЗЕД.

Обґрунтовуючи оскаржуване рішення, зазначено, що відповідно до інформації, заявленої ОСОБА_4 у графі 31 МД, ікра мойви, код згідно з УКТЗЕД якої він визначав, не знаходилась в оболонці яєчника («без ястику»). Встановлені факти свідчать про те, що директор ТОВ «АРІМАТА» ОСОБА_4 мав можливість правильно визначити код товару згідно з УКТЗЕД. На підставі викладеного, зазначено, що директором ТОВ «АРІМАТА» - громадянином України ОСОБА_4, з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів на суму 98622,44грн. внесено до МД від 09.12.2017 № UA125250/2017/816092 неправдиві відомості щодо коду товару згідно з УКТЗЕД, тим самим вчинено порушення митних правил, передбачене ст.485 МК України.

Проте, стаття 485 МК України, передбачає відповідальність у вигляді штрафу в розмірі до 300 відсотків несплаченої суми митних платежів за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органів доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у звязку з якими було надано такі пільги.

Таким чином, зазначеною статтею передбачено наявність спеціальної протиправної мети - неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що свідчить про те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини. В даному випадку конкретна мета, як обовязкова ознака складу правопорушення - є намір особи неправомірно звільнитись від сплати митних платежів чи зменшити їх розмір. Мета - це уявлення особи про суспільно небезпечний наслідок своїх протиправних дій та про ту шкоду, що як усвідомлює винний, настане для охоронюваних законом відносин і яка є для нього бажаною. Мета дає змогу визначити заради чого, до якого результату спрямована суспільно небезпечна діяльність особи і вона може бути тільки у правопорушеннях, що вчиняються з прямим умислом, оскільки вона є свідченням бажання певного наслідку.

Відповідно до статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митних кордон України, визначається декларантом відповідно до норм Митного кодексу (ч.1 ст.51 МК України).

Згідно ч.1 ст.53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Частина 2 ст.53 МК України визначає документи, що підтверджують митну вартість товарів. Згідно ч.3 ст.53 МК України у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Статтею 489 Митного кодексу України встановлено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобовязана зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не доведено, що заявлення в митній декларації відомостей (щодо опису та коду) товару, зазначеного в графі 31 МД, було здійснено з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, відсутні докази, що дії позивача були направлені на умисне зменшення розміру митних платежів у формі прямого умислу.

Так, опис товару, зазначений позивачем в митній декларації, відповідає товаросупровідним документам, що також підтверджується висновком Управління експертиз та досліджень харчової продукції, напоїв та біологічно-активних речовин Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 13.12.2017 № 196 (а.с.55-58), яким також було встановлено, що досліджена проба відповідає ікрі мойви мороженій, пробійній (не в ястиках) не підданій тепловій обробці, без добавок та спецій (прянощів) та що за визначеним вмістом хлориду натрію (1,87%) проба не відповідає вимогам для ікри пробійної солоної згідно з чинною нормативною документацією.

Як зазначено вище, судом встановлено, що у позивача були підстави для визначення коду товару за УКТЗЕД відповідно до вищенаведеного опису товару «НОМЕР_2», в той час як висновки та твердження відповідача про те, щоб розглядати товар в групі 03 УКТЗЕД ікра повинна бути неочищена від ястиків та приготовлена і консервована тільки способами, передбаченими в групі 03 УКТЗЕД, не в повній мірі відповідають вимогам Закону України «Про митний тариф» та зроблені на підставі ненормативного, не обовязкового для позивача, акту листа ОСОБА_8 від 26.03.2014 №6983/7/99-99-24-02-03-17 «Про впровадження методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД».

Як визнано сторонами, ТОВ «АРІМАТА» здійснено оплату донарахованої суми митних платежів в розмірі 98622,44 грн., водночас Рішення про визначення коду товару № КТ-UА-2017 від 18.12.2017, яким код товару «НОМЕР_2» (ставка мита 0 %) змінено на код «НОМЕР_3» (ставка мита - 10 %) (а.с.30), є предметом судового розгляду в іншому провадженні.

Крім того, слід зауважити, що неправильне визначення коду УКТЗЕД декларантом само по собі не створює складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.495 МК України, якщо інші відомості, необхідні для його визначення, є достовірними.

За змістом ч.1 ст.530 МК України законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - судом у звязку з поданням адміністративного позову або в порядку контролю.

Відповідно до ч.6 цієї статті перевірка законності та обґрунтованості постанови у справі про порушення митних правил судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Позивач звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з даним адміністративним позовом, здавши позовну заяву у відділенні поштового звязку 09.03.2018 року, про що свідчить відбиток штампу поштового відділення на поштовому конверті (а.с.37).

Відповідно до вимог ч.1 та 2 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому частиною 3 цієї статті визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Так, відповідно до вимог ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

В звязку з чим суд враховує, що відповідно до вимог ч.9 ст.121 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами звязку.

Таким чином, строк звернення з адміністративним позовом позивачем не порушений.

Відповідно до вимог ч.1 ст.486 Митного кодексу України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Частиною 1 ст.487 Митного кодексу України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вище викладене, в тому числі встановлені в судовому засіданні обставини щодо відсутності у діях позивача складу порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, в тому числі провадження у справі має бути закрито з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 74-77, 139,241-246,250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову Київської митниці Державної фіскальної служби України в справі про порушення митних правил № 0046/12500/18 від 28 лютого 2018 року відносно ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, (РНОКПП НОМЕР_5) про накладення штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів в сумі 295867 гривень 32 копійки за ст.485 Митного кодексу України, провадження у справі про порушення митних правил за ст. 485 Митного кодексу України - закрити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного адміністративного суду через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, та у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.В. Муранова-Лесів