Справа № 823/1635/18
Суддя: Л.В. Трофімова
Дата ухвалення: 2018-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 травня 2018 року Справа № 823/1635/18

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Трофімова Л.В., за участі секретаря судового засідання Безпалого А.В., розглянувши у приміщенні суду за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні заяву директора ТОВ «Одеська ЗТК» про відвід судді у справі № 823/1635/18

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» (вул. Припортова, 42/1, оф.56, м. Черкаси, 18021, )

до Державної податкової інспекції у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області (Французький Бульвар, 7, м. Одеса, Одеська область, )

треті особи: Головне управління Державної фіскальної служби в Одеській області (вул. Семінарів, 5, м. Одеса, 65044, ), Державна фіскальна служба України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, )

про визнання дій (бездіяльності) протиправними та зобов'язання вчинити дії, прийняв ухвалу.

19.04.2018 товариство з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» (39390495), звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, просить:

- визнати протиправним та незаконними дії (бездіяльність) Державної податкової інспекції у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, що полягають у не прийнятті заяви ТОВ «ОЗТК» від 23.03.2018 № 1 про приєднання до Договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 1553001 про що надано квитанцію від 27.03.2018 №2 та у не вчиненні дій щодо автоматичного приєднання товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» до Договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 1553001 з надсиланням ТОВ «Одеська ЗТК» другої квитанції про прийняття заяви ТОВ «ОЗТК» від 23.03.2018 №1 про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 1553001;

- зобов'язати Державну податкову інспекцію у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області вчинити дії щодо автоматичного приєднання ТОВ «ОЗТК» до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 1553001 з надсиланням ТОВ «ОЗТК» другої квитанції про прийняття заяви ТОВ «ОЗТК» від 23.03.2018 №1 про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 № 1553001;

- зобов'язати Державну податкову інспекцію у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області подати у встановлений строк судом звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою від 27.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Судове засідання призначено на 15.05.2018 о 12 год. 30 хв.

04.05.2018 на адресу суду надійшла заява директора ТОВ «Одеська ЗТК» про відвід судді у справі № 823/1635/18 від 02.05.2018 вих.№ 02/01/01-32.

КАС України (ч.2 ст.257) передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у ч.4 ст. 257 КАС України.

У статтях 36, 37 КАС України визначено підстави та обставини, за наявності яких суддя належить відводу (самовідводу). Ознайомившись з поданою директором ТОВ «Одеська ЗТК» заявою про відвід судді у справі №823/1635/18, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з огляду на таке.

Виключні підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст.36 КАС України: суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і належить відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 цього Кодексу. Суддя належить відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст.37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. У ч.4 ст.36 КАС України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до КАС України визначено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій: ч.1 ст.37, ч.2 ст.37, ч.3 ст.37 КАС України. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення (ч.4 ст.37 КАС України). Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи (ч.5 ст.37 КАС України).

Відповідно до ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

КАС України (ч.8 ст.40) визначено, що суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Заява про відвід умотивована незгодою з ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 19.04.2018 у справі № 823/1635/18 та ухвалою про залишення позовної заяви без руху у розгляді іншої справи № 823/1196/18, де позивачем є ТОВ «Одеська ЗТК», а відповідачем - ГУ ДФС в Одеській області.

Відповідно до ч.2 ст.293 КАС України, ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених ст.294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, що не передбачені ст.294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Суд зазначає, що 26.04.2018 позивачем подано заяву на ухвалу від 19.04.2018 у справі № 823/1635/18, відповідно до якої позивач зазначив у п.2 і п.4, що у тексті позовної заяви допущено технічні описки - ГУ ДФС в Одеській області та ДФС України здійснюють контроль за діяльністю ДПІ у Приморському районі м. Одеса. Позивач підкреслив, що оскільки не скористався своїм правом та не зазначив у якості третьої особи саме ГУ ДФС в Одеській області та ДФС України, то суд після відкриття провадження у справі, у разі необхідності, може самостійно залучити таку особу у порядку ст. 49 КАС України. Також у заяві на усунення недоліків адміністративного позову зазначено: «зобов'язати Відповідача Головне управління ДФС в Одеській області () вчинити дій щодо автоматичного приєднання Позивача до договору про визнання електронних документів № 1553001 від 30.11.2017 з надсиланням Позивачу другої квитанції про прийняття заяви ТОВ «ОЗТК» № 1 від 23.03.2018 про приєднання до договору про визнання електронних документів № 1553001 від 30.11.2017 (тобто вказано яку саме дію необхідно вчинити)». Про іншу вимогу: - зобов'язати Державну податкову інспекцію у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області подати у встановлений строк судом звіт про виконання судового рішення, у заяві позивача вже не йдеться.

Оцінюючи доводи позивача щодо незгоди із змістом ухвали без руху від 19.04.2018 у справі №823/1653/18 та у зв'язку із цим щодо мотивації упередженості, варто зазначити про таке.

Згідно ч.3 ст.2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з'ясування всіх обставин у справі; обов'язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення. Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997) (далі - ЄКПЛ) повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Стосовно суб'єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, зокрема з огляду на те що, не надано доказів протилежного. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об'єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об'єктивно обґрунтованими (рішення у справах: Biluha проти України» від 09.11.2006, №33949/02; Fey проти Австрії від 24.02.1993, № 255; Wettstein проти Швейцарії, № 33958/96).

Щодо доводів позивача про наявність обставин, визначених п.2 (суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і належить відводу (самовідводу) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи) та п.4 (суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і належить відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді) ч.1 ст.36 КАС України та наявності припущень у вигляді «побоювань» позивача стосовно упередженості судді, обґрунтування яких зводиться до незгоди з ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 19.04.2018 у справі № 823/1635/18 та ухвалою про залишення позовної заяви без руху у іншій справі № 823/1196/18, суд дійшов таких висновків.

Суддя не може брати участі у розгляді адміністративної справи за наявних інших обставин, що можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Із змісту заяви директора ТОВ «Одеська ЗТК» вбачається, що особою, якою заявлено відвід судді, не наведено конкретних обставин, що можуть у поінформованого і розсудливого спостерігача, на думку суду, викликати сумнів у неупередженості. Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу задоволення заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Згідно ч.4 ст.36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема згідно ст.45 «неприпустимість зловживання процесуальними правами» у контексті завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Під час розгляду заяви не встановлено будь-яких вищенаведених згідно ст.36, ст.37 КАС України обставин, а доводи заяви та міркування, що у ній зазначені, зводяться до припущень заявника та не доводять наявності обставин, що реально викликали би сумнів у неупередженості або об'єктивності судді Трофімової Л.В. у ході здійснення процесуальних дій з розгляду справи № 823/1635/18 з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту та здійснення правосуддя, направленого на недопущення процесуальної недобросовісності / процесуальної тяганини, зловживання процесуальними правами учасниками.

Пунктом 1.5 Європейської хартії «Про статус суддів» (10.07.1998) встановлено, що суддя зобов'язаний підтримувати високий рівень компетентності, необхідний для вирішення справ у кожному конкретному випадку, оскільки від рішення судді залежать гарантії та права особи. Не є підставами для відводу суддів заяви, що містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у т.ч. подібних.

Варто зазначити, що 25.04.2018 суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. за результатами розгляду задоволено заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» про повернення судового збору у справі № 823/1630/18 (адміністративний позов подано - 19.04.2018, суддя Тимошенко В.П. задоволено заяву позивача про повернення коштів, подану у цей же день - 19.04.2018) за позовом ТОВ «Одеська ЗТК» до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, прийнято ухвалу про повернення ТОВ «Одеська ЗТК» (вул. Припортова, 42/1, оф. 56, м. Черкаси, 18021, ) з Державного бюджету України, сплаченого відповідно до платіжного доручення від 17.04.2018 № 1002 у сумі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. 00 коп. Розгляд заяви ТОВ «Одеська ЗТК» було здійснено згідно автоматизованого розподілу справ у період перебування судді Тимошенко В.П. у відрядженні згідно наказу від 18.04.2018 №47-к (у т.ч. інформація: https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/476598/).

Відповідно до п.66 Коментаря до Бангалорських принципів поведінки суддів (http://zib.com.ua/ua/131710-rsu_opublikuvala_komentar_do_bangalorskih_principiv_povedink.html): відводи суддів можуть викликати недовіру суспільства до складу суду і особисто до даного судді, а також призвести до невиправданої завантаженості його колег. У сторін в судовому розгляді може скластися враження, що вони можуть знайти і вибрати суддю для розгляду їх справи, що небажано.

Обставини, якими заявник обґрунтував сумніви у неупередженості не дають підстав для висновку про зацікавленість у певному рішенні в цій справі №823/1635/18, про дії в умовах конфлікту інтересів (приватного, інтересу правосуддя, іншого) чи про необ'єктивне ставлення до сторін у справі, навпаки ймовірніше, що йдеться про неправомірний тиск / вплив з боку позивача у справі №823/1635/18 стосовно судді, що стосується його авторитету і ділової репутації. Заявник не посилається на те, чи суддя є фактичною стороною у справі в якості судді щодо власної справи (nemo judex in propria causa) або зацікавлений у її результаті. Відповідно до п.85 Коментаря до Бангалорських принципів поведінки суддів коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи дійсно у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, виникло б чи ні у належним чином інформованої і розумної особи підозра у наявності такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженні не просто замінює відсутні докази або доказовий засіб для встановлення ймовірності неусвідомленого упередження, а є проявом більш пильної уваги до іміджу правосуддя, тобто домінуючої зацікавленості суспільства у тому, щоб існувала довіра до чесності і непідкупності судових органів.

У заяві позивача відсутні посилання та докази на підтвердження наявності обставин, визначених у ст.36 КАС України, зокрема, суддя не брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання та не надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; суддя прямо чи опосередковано не заінтересований у результаті розгляду справи; суддя не є членом сім'ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі; відсутні інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; не було порушено порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 цього Кодексу. Відсутні також обставини, встановлені ст.37 КАС України. Натомість, до складу суду не входять особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя як стосовно позивача так і стосовно відповідача, третіх осіб.

Заявлений відвід вирішується у порядку, визначеному ст.40 КАС України, зокрема ч.4 передбачено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Дослідивши подану заяву, оцінивши наведені у ній доводи, суд дійшов висновку, що у заяві позивача викладено незгоду з ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 19.04.2018 у даній справі № 823/1635/18 та ухвалою про залишення позовної заяви без руху у іншій справі № 823/1196/18, що не свідчить про існування об'єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді, у зв'язку з чим суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та, врахувавши вимоги ч.4 ст.40 КАС України, вважає наявними підстави для зупинення провадження у справі до вирішення питання про відвід судді іншим складом суду.

Згідно п.8 ч.1 ст.236 КАС України суд зупиняє провадження у справі у разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 цього Кодексу.

КАС України (ст.294) передбачено, що ухвала у частині необґрунтованості заявленого відводу окремо від рішення суду оскарженню не належить. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, що стосуються здійснення правосуддя, неможливий (рішення Конституційного Суду України від 23.05.2001 у справі № 6-рп/2001).

Керуючись статтями 2, 6-14, 31, 36, 37 39, 40, 59, 236, 241, 242, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ТОВ «Одеська ЗТК» про відвід судді Трофімової Лариси Віталіївни вважати необґрунтованою.

Зупинити провадження у справі №823/1635/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська ЗТК» до Державної податкової інспекції у Приморському районі м. Одеси Головного управління ДФС в Одеській області, треті особи: Головне управління Державної фіскальної служби в Одеській області, Державна фіскальна служба України, про визнання дій (бездіяльності) протиправним та зобов'язання вчинити дії до вирішення питання про відвід судді.

Відповідно до ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України передати заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому ч.1 ст.31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.В. Трофімова