Справа № 809/144/18
Суддя: Панікар І.В.
Дата ухвалення: 2018-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2018 р. Справа № 809/144/18

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панікара І.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Приватної багатогалузевої виробничо-торгової компанії "Захід" до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною постанови № 31 від 22.05.2017 року,-

ВСТАНОВИВ:

29.01.2018 року Приватна багатогалузева виробничо-торгова компанія "Захід" (надалі позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до відділу державного ахітектуроно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (надалі відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови № 31 від 22.05.2017 року.

Ухвалою суду від 20.04.2018 року по справі проведено процесуальне правонаступництво, допущено заміну відповідача Відділу державного ахітектуроно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, на його правонаступника Управління державного ахітектуроно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Вимоги адміністративного позову, в частині законності оскаржуваної постанови, мотивовані порушенням при її винесенні положень Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, зокрема, відсутністю у відповідача як підстав для проведення позапланової перевірки так і проведення зазначеної перевірки за участю особи, яка не уповноважувалася Приватною багатогалузевою виробничо-торговоїкомпанією "Захід" на представництво її інтересів та не перебувала з останньою у трудових відносинах.

Представник відповідача 06.03.2018 року скористався правом на подання відзиву на позовну заяву. У відзиві, з посиланням на положення чинного законодавства, заперечив стосовно можливості задоволення заявлених позовних вимог з позицій їх необґрунтованості. Зокрема вказав на те, що позапланова перевірка проводилась на підставі наказу та направлення на проведення перевірки обумовлених зверненням громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а також листа Ужгородської місцевої прокуратури щодо законності будівництва багатоквартирного житлового будинку. Зазначив, що перевірка проводилась у присутності представника позивача ОСОБА_3, який мав при собі рішення директора ПБВТК «Захід» та доручення, що підтверджували його повноваження. Звернув увагу на те, що чинним законодавством до повноважень відповідача не належить перевірка представника щодо факту його перебування у трудових відносинах з довірителем. Просив суд в задоволенні позову відмовити з підстав наведених у відзиві на позовну заяву.

Представник позивача правом на подання відповіді на відзив не скористався.

Відповідно до частини 3 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, розгляд яких проводився за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, заявами по суті справи є позов та відзив.

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та відзив на позов, встановив наступне.

10.05.2017 року посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Західним регіональним управлінням Державної прикордонної служби України, 79017, м. Львів, вул. Мєчнікова,16-а, відносно будівництва багатоповерхових житлових будинків за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька 200 за наслідками якої складено акт.

Згідно висновків акту проведеної перевірки встановлено, що Приватною багатогалузевою виробничо-торговою компанією "Захід" проводиться будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька 200, з порушенням норм ДБН та проектних рішень, а саме:

- порушено норми обпирання перемички, тобто перемички впираються на 120 мм., що не відповідає п.7.10.16 ДБН В.1.1.-12:2014 "Будівництво у сейсмічних районах України";

- невідповідність армування антисейсмічного шва по стрічкових фундаментальних подушках (замість 3-4 стержнів влаштовано 2 стержні без поперечної арматури), чим порушено п.7.2.4 ДБН В.1.1.- 12:2014 та проектні рішення;

- антисейсмічні шви в рівні перекриття відсутні, що є порушенням п. 7.3.2 ДБН В.1.1.-12:2014;

- відсутнє армування фронтонів, що є порушенням п. 7.10.12 ДБН В.1.1.-12:2014;

- сходові марші не з'єднані між собою закладними деталями та зварюванням із сходовими площадками - п.7.1.10 ДБН В.1.1.-12:2014;

- дерев'яні конструкції даху не оброблені антипіренами відповідно до ГОСТ 16363;

- на вузлах з'єднання стійок та підкосів, стійок та прогонів відсутні накладки з обох боків, які мають бути з'єднані болтами;

- якість влаштування антисейсмічних поясів під дерев'яні конструкції виконані неякісно, а саме: погано провібрований бетон при його влаштуванні;

- з'єднання крокв виконані без нахлесту та з'єднані на цвяхах, а не на болтах;

- цегляна кладка виконана без армування п.7.10.11 ДБН В.1.1.-12:2014;

- вентиляційні шахти засипані будівельним сміттям, чим порушив ДБН В.1.1.-12:2014 "будівництво у сейсмічних районах України" та проектні рішення.

На підставі виявлених правопорушень, у відповідності до статті 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», виконавчим комітетом Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради 10.05.2017 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З метою усунення виявлених порушень, Відповідачем видано припис № 18 від 10.05.2017 року, з вимогою усунути виявлені порушення та складено відповідну постанову № 31 від 22.05.2017 року, яку належним чином підписано та отримано уповноваженою на те особою позивача.

Згідно змісту постанови, позивача визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого підпунктом 8 пункту 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 75780 гривень.

Надаючи правову оцінку обгрунтованості вищевказаному рішенню суб'єкта владних повноважень, суд виходив із наступного.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю розглядають відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно положень пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до вимог пункту 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 11 Порядку передбачено, що посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно положень пунктів 17-20 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (надалі - Закон), накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Підпунктом 8 пункту 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, у випадку наявності визначених законом передумов, а в контексті існуючого спору за правопорушення у вигляді виконання будівельних робіт з порушенням норм ДБН, зазначених в акті перевірки, відповідальність як у зазначеній відповідачем нормі Закону так і у визначеному ним розмірі передбачена.

Щодо тверджень позивача стосовно проведення зазначеної перевірки за участю особи, яка не уповноважувалася Приватною багатогалузевою виробничо-торговою компанією "Захід" на представництво її інтересів та не перебувала з останньою у трудових відносинах, суд зазначає наступне.

Як встановлено в ході розгляду справи, під час проведення перевірки збоку підрядника (позивача) був присутнім ОСОБА_3 Теодозієвич особа, яка рішенням власника (позивача) за №2 від 20.03.2016 року призначена технічним директором Приватної багатогалузевої виробничо-торгової компанії "Захід" та якій згідно цього ж рішення надано повноваження представляти інтереси зазначеного підприємства «…в органах державної влади, управління Держбуд інспекції, правоохоронних та інших організаціях…»» у питаннях, що стосуються об'єкту будівництва багатоповерхових житлових будинків за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька 200. Зазначена особа 10.05.2017 року підписала складений акт та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, при цьому завіривши документи печаткою підприємства, а також була присутня при розгляді питання про вчинення правопорушень у відповідності до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та власноручно підписала та одержала оскаржувану постанову.

У відповідності до положень пункту 11 Порядку № 553, під час перевірки забороняється витребовувати у суб'єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

В даному аспекті, суд погоджується з позицією відповідача, щодо відсутності передумов неналежного представництва, оскільки чинним законодавством не передбачено вимог щодо уповноваженої особи підрядника перебувати з останнім у трудових відносинах.

Щодо тверджень позивача відносно порушень відповідачем норм Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, зокрема в частині відсутності у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.

У відповідності до положень частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог та може вийти за їх межі у випадку якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, і інших суб»єктів публічно-правових відносин від порушень збоку суб»єктів владних повноважень.

Предметом оскарження в даній адміністративній справі є постанова відповідача № 31 від 22.05.2017 року, якій суд, з позицій частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України надає оцінку, чи прийнята вона: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Тобто, за умов вищевказаного предмету позову, надаючи правову оцінку наявності чи відсутності у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки, суд мусив би вийти за межі позовних вимог, оскільки йому потрібно було б прийняти рішення про визнання протиправними дій відповідача в ході проведення ним перевірки.

В даному випадку суд не вбачає підстав для виходу за межі позовних вимог, оскільки на думку суду, оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог чинного законодавства в розумінні частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України , і підстав для визнання її протиправною та скасування у нього немає.

Можливий висновок щодо відсутності у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки не стосується предмету позову та на законність оскаржуваної постанови не впливає.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Панікар І.В.