Справа № 495/8574/17
Суддя: Боярський О. О.
Дата ухвалення: 2018-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 495/8574/17
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

03 квітня 2018 року м. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярський О.О, розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовомОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради та просить суд скасувати постанову від 13.10.2017 року № 5 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та закрити справу про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1

Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності постановою від 13.10.2017 року за порушення ч.4 статті 96 КУпАП та піддано штрафу у розмірі 4 250 гривень. З прийнятим рішенням в.о. начальника відділу ДАБК Шумейко А.В. позивач не згодна і вважає його таким, що було прийнято при неповному з'ясуванні всіх обставин справи.

За вказаною постановою позивачці було інкриміновано, що вона нібито самочинно збудувала ІІ поверх гаражу літ. «Л» по АДРЕСА_2. Разом з тим, суть нібито вчинених позивачкою дій викладених в оскаржуваній постанові не відповідає дійсності. Так дійсно її чоловік ОСОБА_3 облаштував зверху на гаражі, що являється їхньою спільною власністю підсобне приміщення. Разом з тим, дане приміщення виконане з облегшеної конструкції та не являється капітальною.

Більш того, згідно свідоцтва про право власності від 16.11.1995 року власниками 7/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 в рівних частинах є ОСОБА_3 ОСОБА_1, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Проте, до адміністративної відповідальності притягнуло було лише ОСОБА_1, хоча вона особисто нічого не будувала та не зводила.

Під час розмови з працівниками відділу ДАБК Білгород-Дністровської міської ради ОСОБА_1 надавала правовстановлюючі документи та надавала лист виконкому міської ради з наголошенням того, що насправді облаштоване допоміжне приміщення зверху на гаражі з облегшених конструкцій не являється капітальним. Однак, вказані доводи не були прийняти відповідачем до уваги та винесено оскаржувану постанову.

Отже, при винесені постанови від 13.10 2017 року № 5, виконуючим обов'язки начальника відділу ДАБК Білгород-Дністровської міської ради Шумейко A.B. не було встановлено та перевірено усіх обставин справи, які мають значення для обґрунтованого та об'єктивного прийняття рішення. Таким чином позивач вважає, що оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Позивач в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву з проханням провести слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надав до суду заяву з проханням справу розглянути без їх участі, позовні вимоги не визнають та просять суд відмовити у їх задоволенні.

Згідно з ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги можуть бути задоволені, виходячи з наступного.

Стаття 5 КАС України: кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

13 жовтня 2017 року постановою в.о. начальника відділу ДАБК Білгород-Дністровської міської ради Шумейко А.В. по справі про адміністративне правопорушення № 5 ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 гривень.

Ч.4 ст. 96 КУпАП: виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В оскаржуваній постанові зазначено, що в ході перевірки було виявлено, що ОСОБА_1 самовільно без будь-яких дозвільних документів збудувала ІІ-й поверх гаражу літ. «Л». Під час перевірки об'єкту будівництва: АДРЕСА_1 забудовником ОСОБА_1 були надані такі документи: технічний паспорт на житловий будинок від 03.09.2015 року; свідоцтво про право власності на житло від 16.11.1995 року; витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 17.08.2007 року; проект будівництва гаражу виконаний СПД ОСОБА_7

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як вбачається з Свідоцтва про право власності на житло від 16.11.1995 року та технічного паспорту на будинок АДРЕСА_1 власниками 7/100 частин вказаного домоволодіння в рівних частках є ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_8 та ОСОБА_9.

Натомість, з наявних матеріалів, а саме Протоколу про адміністративне правопорушення від 25.09.2017 року, Припису про усунення порушення від 25.09.2017 року та оскаржуваної Постанови № 5 вбачається, що відповідачем не було взято до уваги той факт, що позивачка є співвласницею вказаного домоволодіння та відсутні будь-які достовірні докази того, що самочинне будівництво над гаражем здійснювалось саме ОСОБА_1.

До того ж, згідно з інформаційним листом виконкому Білгород-Дністровської міської ради від 05.09.2016 року, при виході на місце за вказаною адресою фахівцем управління містобудування та архітектури і проведеної ним перевірки було виявлено, що ОСОБА_1 встановила над існуючим гаражем каркас з легких конструкцій, що не є капітальним будівництвом.

Крім того п. 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМ України від 06 квітня 1995 року № 244, Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак, відповідач виніс постанову № 5 від 13.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення без врахування наведених вище обставин, а саме чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний саме позивач в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Проте, правомірність винесеного рішення, зокрема постанови № 5, відповідач під час розгляду справи не довів, ствердження та докази позивача не спростував.

У зв'язку з чим постанова № 5 від 13.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення можливе в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

В справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

У статті 254 КУпАП зазначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Тобто, доведення невинуватості не покладається на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, саме особа, яка притягає особу до адміністративної відповідальності повинна довести її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

За таких обставин, вимога позивача про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 13.10.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 96 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 4 250 грн. підлягає задоволенню.

У зв'язку із зазначеним суд приходить до висновку, що обставини наведені в протоколі про адміністративне правопорушення, не підтверджені належними та достовірними доказами, в зв'язку із чим позивача неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності.

Керуючись 19, 62 Конституції України, ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 90, 192, 205, ч.4 ст.229, 241-246, 257-262, 286, п.10 Перехідних Положень КАС України, ст.ст. 96, 247 КУпАП, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову № 5 від 13.10.2017 року відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч.4 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень та закрити справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1.

Рішення суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасниками справи, які не були присутні в судовому засіданні, рішення суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя