Справа № 826/1906/17
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2018-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1906/17
У Х В А Л А

24 квітня 2018 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Сорочко Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження питання про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи Командитне товариство «Автолегіон-Варванської Ю.В.», Товариство з обмеженою відповідальністю «Реверс Компані» про визнання протиправним та скасування висновку та наказу,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2018 року апеляційну скаргу Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2018 року залишено без руху у зв'язку з несплатою судового збору у встановленому законом розмірі та встановлено п'ятиденний строк на усунення недоліків з моменту отримання судового рішення.

Зазначену ухвалу отримано позивачем 16.04.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У межах встановленого судом строку, скаржник направив до суду квитанцію про сплату 960 грн судового збору, а також клопотання, у якому навів свої обґрунтування відносно необхідності розрахунку судового збору з позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, а не суб'єктом владних повноважень.

Перевіривши доводи зазначеного клопотання, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання апеляційної скарги) за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, у даному випадку розмір судового збору за подання апеляційної скарги залежить від розміру судового збору, що мав бути сплачений при поданні позовної заяви.

Як зазначалося в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, позивачем у 2017 році було подано позов, у якому заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру.

Згідно абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) ставка судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру залежить від особи-позивача. Так, суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, судом було розраховано ставку судового збору з урахуванням того, що позов у даній справі подано позивачем як суб'єктом владних повноважень. Проте, позивач вважає, що має сплачувати судовий збір як фізична особа у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг;

Отже, під суб'єктом владних повноважень слід розуміти не лише орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, а й будь-яких інших осіб, які наділені публічно-владними управлінськими функціями та реалізували у правовідносинах, які є спірними у конкретній справі.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 № 3425-XII нотаріус - це уповноважена державою фізична особа, яка здійснює нотаріальну діяльність у державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіві або незалежну професійну нотаріальну діяльність, зокрема посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Згідно пункту другого частини першої статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV) державним реєстратором є нотаріус.

Відповідно до частини першої статті 11 Закону № 1952-IV державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав.

Отже, нотаріус при реалізації ним повноважень у сфері державної реєстрації прав є державним реєстратором, тобто суб'єктом владних повноважень у розумінні пункту 7 частини першої статті 4 КАС. Тому, у спорах, що виникають при здійсненні нотаріусом функцій державного реєстратора, такий нотаріус виступає саме суб'єктом владних повноважень як стороною у спорі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує висновок та наказ Міністерства юстиції України, яким було скасоване рішення позивача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Тобто, у спірних правовідносинах позивач діяв не як фізична особа ОСОБА_1, а як приватний нотаріус ОСОБА_1 при виконанні функцій державного реєстратора.

Отже, приватний нотаріус у спорі щодо оскарженні ним висновку та наказу Міністерства юстиції України про скасування прийнятого таким нотаріусом рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень виступає суб'єктом владних повноважень, а тому має сплачувати судовий збір за ставкою, що передбачена для подання позовної заяви саме суб'єктом владних повноважень.

Про необхідність застосування саме такої ставки судового збору неодноразово зазначав також і Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали від 09.01.2018 по справі № 804/4518/17, від 21.03.2018 по справі № 825/1621/17 та ін.)

Таким чином, суд повторно наголошує, що за подання позивачем апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2018 року він має сплатити судовий збір у розмірі 4800 гривень (150% від 1600 грн * 2). Станом на час прийняття цієї ухвали позивачем сплачено лише частину судового збору - 1920 гривень.

Відповідно до частин другої, третьої статті 121 КАС встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом <…> з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Враховуючи, викладені вище обставини, суд вважає за необхідне продовжити строк усунення недоліків апеляційної скарги на п'ять днів з дня вручення позивачу зазначеної ухвали.

У випадку, якщо недоліки апеляційної скарги не буде усунуто у встановлений судом строк, апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Керуючись статтями 34, 121, 248, 256 КАС,

УХВАЛИВ:

Продовжити строк усунення недоліків апеляційної скарги Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 лютого 2018 року на п'ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Є.О. Сорочко