Справа № 509/3703/17
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2018-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2018 р.м.ОдесаСправа № 509/3703/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Кочко В.К.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду

у складі: судді доповідача - головуючого - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

при секретарі - Ханділян Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на постанову Овідіопольського районного суду Одеської області від 28 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, третя особа - головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України Каширін Дмитро Юрійович про визнання протиправними дій та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2017 року ОСОБА_3 звернулась з адміністративним позовом про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що відносно позивача 07 вересня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Каширіним Д.Ю. було складено протокол про адміністративне правопорушення у вчиненні порушення частини 3 статті 96-1 КУпАП.

Листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 18.07.2017 року за № 01/12-6655 Голову Овідіопольської районної державної адміністрації було повідомлено про те, що в період з 27.07.2017 року до 23.08.2017 року буде проводитися планова перевірка Управління містобудування та архітектури Овідіопольської райдержадміністрації.

13 вересня 2017 року Управлінням містобудування та архітектури Овідіопольської райдержадміністрації Одеської області було отримано від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області лист з додатками про результати планової перевірки, а саме: Акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 96-1 КУпАП; припис про усунення порушень дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

20 вересня 2017 року була прийнята постанова № 380, якою було визнано позивачку винною у вчиненні адміністративного правопорушення за частиною 3 статті 96-1 КУпАП, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн. У вказаній постанові, йдеться про те, що позивачем було порушено статтю 27 п.6 ч.1 розділу V Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок надання містобудівних умов та обстежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 07.07.2011 року № 109, Порядок видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року № 103 та ДБН 360-92» Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Постановою Овідіопольського районного суду Одеської області від 28 листопада 2017 року скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №380 від 20 вересня 2017 року про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 96-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 гривень.

Провадження в адміністративній справі у відношенні ОСОБА_3 за частиною 3 статті 96-1 КУпАП - закрити, у зв'язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 96-1 КУпАП.

В задоволенні решти вимог відмовлено.

Не погоджуючись з даною постановою суду Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з неповним з'ясування всіх обставин справи, які мають значення для вирішення справи, у зв'язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про необхідність її часткового задоволення.

Суд першої інстанції встановив, що 20 березня 2015 року Овідіопольською районною радою було прийнято рішення №767-VI «Про затвердження Схеми планування території Овідіопольського району Одеської області», відповідно до вимог містобудівного законодавства. Відтак, після проведення управлінням детальної роботи щодо стану розроблення та реалізації всієї містобудівної документації на території Овідіопольського району Одеської області, управління мало намір у поточному 2017 році ініціювати розроблення проекту рішення щодо документації Овідіопольського району на наступні роки, з метою визначення обґрунтованих обсягів та джерел фінансування, встановлення нових строків та етапів виконання Програми, для досягнення очікуваного результату і забезпечення оновлення містобудівної документації населених пунктів Овідіопольського району та містобудівного розвитку його території.

18 липня 2017 року листом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №01/12-6655 голову Овідіопольської РДА Одеської області було повідомлено про те, що в період з 27.07.2017 року по 23.08.2017 року буде проводитися планова перевірка діяльності управління містобудування та архітектури райдержадміністрації. Разом з цим, управління архітектури та містобудування Овідіопольської РДА листом від 26.07.2017 року за вих. №148/01-09 звернулося до Департаменту ДАБІ в Одеській області із повідомленням про те, що кожного четверга об'єкт нагляду здійснює особистий прийом громадян та просило узгодити дату безпосереднього візиту відмінну від четверга.

27 липня 2017 року планова перевірка не розпочалась, натомість 31 липня 2017 року до об'єкту нагляду прибули два з трьох зазначених у направленні головних державних інспектора Каширін Д.Ю. та Стоматова О.М., які мали вільний доступ до матеріалів, які можуть бути предметом нагляду та в подальшому на об'єкті перевірки не з'являлися, що підтверджується листом Управління архітектури та містобудування Овідіопольської РДА Одеської області за №190/01-09 від 07.09.2017 року.

07 вересня 2017 року Управління містобудування та архітектури було направлено лист до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про ознайомлення з актом перевірки та надання можливості письмових пояснень.

Проте, 13 вересня 2017 року позивачка поштою отримала конверт від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому містились наступні документи: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; протокол про адміністративне правопорушення, про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 96-1 ч.3 КУпАП; припис про усунення порушень дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

27 вересня 2017 р., позивач поштою отримав конверт від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому містилась Постанова № 380 від 20.09.2017 р., якою було визнано позивачку винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Зазначеною постановою від 20 вересня 2017 р., позивачку було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП, а саме за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, чим порушені вимоги ч. 6 ст. 14 Закону України «Про архітектурну діяльності», ст. 27 п.6 ч.1 розділу V Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок надання містобудівних умов та обстежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 07.07.2011 року № 109, Порядок видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 05.07.2011 року № 103 та ДБН 360-92»Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», оскільки, позивачем ведеться будівництво житлового будинку ІІ-ї категорії складності.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності постанови по справі про адміністративне правопорушення №380 від 20 вересня 2017 року про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності.

Проте з вказаним висновком погодитись не можна з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 86 КУпАП передбачена відповідальність за недодержання будівельних норм, державних стандартів, норм і правил під час проектування, розміщення, підготовчих робіт до будівництва, будівництва і реконструкції.

Згідно частини 2 статті 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування.

На підставі пункту 8 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до обєктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією;

За правилами частини 4 статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план території визначає:

1) принципи планувально-просторової організації забудови;

2) червоні лінії та лінії регулювання забудови;

3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами;

4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території;

5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування;

6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови;

7) черговість та обсяги інженерної підготовки території;

8) систему інженерних мереж;

9) порядок організації транспортного і пішохідного руху;

10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі;

За змістом частини 3 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі відсутності плану зонування або детального плану території, затвердженого відповідно до вимог цього Закону, передача (надання) земельних ділянок із земель державної або комунальної власності у власність чи користування фізичним та юридичним особам для містобудівних потреб забороняється.

Згідно частини 5 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову, про наявність обмежень і обтяжень земельних ділянок, містобудівні умови та обмеження в містобудівному і державному земельному кадастрах.

На підставі пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками, та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затверджених Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

За правилами частини 1 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання будівельних робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками, об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після надання повідомленням про початок виконання будівельних робіт.

За змістом частини 2 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

На підставі пункту 5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) та об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.

Згідно пункту 13 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) (далі повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку надається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об'єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Згідно статті 288 КУпАП, постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено:… 3) постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим кодексом.

За змістом статті 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

За правилами статті 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень:

1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення;

2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд;

3) скасовує постанову і закриває справу;

4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Так, позивачем зазначалось, що в протоколі про адміністративне правопорушення не розбірливо зазначено, коли її повідомлено про розгляд справи.

17.04.2018 року апеляційним судом було допитано головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України Каширіна Д.Ю., який під присягою підтвердив, що ОСОБА_3 було роз'яснено права та обов'язки, передбачені статтею 268 КУпАП, статтею 63 Конституції України та розгляд справи про адміністративне правопорушення було призначено саме на 10.04.2017 року, про що також було усно сповіщено позивача. При цьому протокол про адміністративне правопорушення було складено в приймальній кабінету ОСОБА_3

Отже, висновок суду першої інстанції, що позивача не було викликано до Департаменту для розгляду справи є хибними.

Таким чином на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин справи, колегія суддів зазначає, що позивача обґрунтовано було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП.

Проте відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім цього, діями позивача не було заподіяно шкоди іншим особам.

За змістом статті 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням. Згідно положень пункту 4 частини 1 статті 213 КУпАП такими повноваженнями наділені органи (посадові особи), уповноважені вирішувати справу, до переліку яких віднесено, зокрема, і суди.

Вказані законодавчі приписи узгоджуються також з пунктом 4 частини 3 статті 286 КАС України (змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено).

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду від 26 січня 2017 року, № судового рішення в ЄДРСРУ 64564365.

Отже колегія суддів вважає за можливе звільнити позивача від адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 96-1 КУпАП.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, а тому, керуючись пунктом 1 частини 1 статті 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - задовольнити частково.

Постанову Овідіопольського районного суду Одеської області від 28 листопада 2017 року у справі № 509/3703/17 - скасувати, ухвалити нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 - відмовити.

Звільнити ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 96-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 гривень.

Провадження в адміністративній справі у відношенні ОСОБА_3 за частиною 3 статті 96-1 КУпАП - закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Шляхтицький О.І.
Суддя: Суддя: Потапчук В.О. Семенюк Г.В.