Справа № 357/2334/18
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2018-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/2334/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Ярмола О. Я. ,

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква залі суду № 5, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради в особі начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 09.02.2018 року до його будинку за адресою по вул.Партизанська,38 у м.Біла Церква, прибув представник відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 та без підстав почав вимагати в позивача правовстановчі документи на обєкт будівництва - житловий будинок, гараж. Позивач вказує, що допустив інспектора Юрчика В.А. на територію домоволодіння, запропонував йому зайти у будинок для перегляду документів, на що останній відмовився та почав вимагати надати йому всі правовстановлюючі документи на вулиці для їх фотофіксації. При цьому, інспектор відмовився надати відповідні документи необхідні для проведення перевірки і для підтвердження наданих йому повноважень. Жодних документів в присутності позивача інспектор не складав. А 27.02.2018 року позивач поштою отримав постанову відділу державного архітектурно будівельного контролю Білоцерківської міської ради №А-2002/1 від 20.02.2018 року про порушення положення п.1 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.Позивач дізнався, що 09.02.2018 року були складені: Акт№1 від 09.02.2018 року; Припис про усунення порушень №00902/1 від 09.02.2018; Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-А 0902/1 від 09.02.2018 року; матеріали фотофіксації. Позивач вважає, що вищевказана постанова є протиправною та складеною з порушенням закону, оскільки на території його домоволодіння нічого не будується, позивач спілкувався з інспектором та не забороняв огляд, в його присутності не складалося жодних документів, не залучалось свідків, його не повідомляли про розгляд матеріалів про правопорушення, а тому позивач просить суд .

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради,- позов не визнав, подав відзив.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, оглянувши матеріали справи, суд вважає що позов підлягає до задоволення.

Так, по справі встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником будинку №38 по вул. Партизанській в м. Біла Церква та власником земельної ділянки на якій розташований даний будинок. Навдене підтверджується копією Державного акту на парво власності на земельну дялнку та Витягом права власнсоіт на нерухоме майно (а.с.9,10).

Встановлено, що 09.02.2018 року представником відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 були складені Акт №1 від 09.02.2018 року, Припис про усунення порушень №00902/1 від 09.02.2018, Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №1-Л-А 0902/1 від 09.02.2018 року з фото фіксацією.

Встановленим є те, що на підставі скарги гр. ОСОБА_4 щодо розташування гаража зі зміщенням до проїжджої частини вулиці в межах червоної лінії вулиць та в охоронній зоні водопровідної мережі, було призначено проведення перевірки домоволодіння ОСОБА_1 Строк проведення даної перевірки з 29.01.2018 р. до 09.02.2018 р.

Встановлено, що Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протокол про адміністративне правопорушення було підписано в останній день перевірки 09.02.2018 року та надіслано позивачу поштою. Зазначене сторона відповідача підтвердила описом вкладення до листа та фіскальним чеком. Однак, як було встановлено судом, дані матеріали позивач не отримав, що підтверджено відстеженням за штрихкодом на офіційному сайті ПАТ «Укрпошта».

Встановлено, що постановою №а-2002/1 по справі про адміністративне правопорушення від 20.02.2018 ркоу встановлено, що ОСОБА_1, будучи присутнім на обєкті будівництва не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю та не надав правовстановлюючі документи на обєкт будівництва «житловий будинок, гараж» за адресою: м. Біла Церква вул. Партизанська 38, чим порушив положення п.1.ч.3. ст. 41 Закону Укроаїни «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011р. № 553. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 18842 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с.7) .

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання субєктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки обєкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва обєкта;

4) перевірка виконання субєктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль, відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пп. 8 п. 11 Порядку).

Отже, спірні правовідносини врегульовано, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», КУпАП та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 .

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 22 Порядку передбачено складання постанови про накладення штрафу.

Згідно з ч. 2 ст. 188-42 КпАП України, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу). Підвідомчість справ про адміністративні правопорушення визначено у главі 17 Кодексу.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Доказів про вручення позивачу протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів - не має. Відсутні докази належного сповіщення позивача про дату розгляду відповідачем адміністративної справи відносно позивача. Дійсно, відповідач направляв лист позивачу, але доказів вручення позивачу ОСОБА_5 №1, протоколу №1-А/0902/1 від 09.02.2018 р., Припису про усунення допущених порушень - не має. Також, в матеріалах справи відсутні докази отримання позивачем повідомлення про проведення перевірки. Відмова позивача від підпису та отримання Акту від 09.02.2018р., Припису, Протоколу №1-Л-А 0902/1 не засвідчена показами свідків.

Відповідач посилається на фотозображення позивача біля його домоволодіння в день перевірки, але дане фотозображення сторони трактують діаметрально протилежно - позивач зазначає, що фото підтверджує факт запрошення інспектора в будинок для огляду правовстановлюючих документів, а відповідач вказує, що дане фото слід розцінювати, як підтвердження присутності позивача в день перевірки на обєкті будівництва та не допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю і ненадання правовстановлюючих документів на обєкт будівництва гаража.

В даному випадку факт порушення позивачем законодавства підтверджується лише протоколом та актом про недопущення до проведення перевірки, що не підписані позивачем, а відмова зафіксована особою, яка склала цей протокол. При вирішенні адміністративної справи не було відібрано пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, враховуючи, що ОСОБА_1 заперечує відмову надання документів та пояснень при перевірці. Також, суд звертає увагу, що Припис № С-0902/1 від 09.02.2018р. про усунення порушень, - вимога про допуск посадових осіб органів державного архітектурного контролю на об'єкт будівництва та надання правоустановлюючих докумпеентів на об'єкт будівництва /будинок, гараж/ містить визначений термін для виконання - до 22.02.2018 року, а 20.02.2018 року відповідач вже притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП, виніс постанову, що наразі оскаржується позивачем.

Враховуючи все вищенаведене, суд приходить до висновку про недоведеність вчинення позивачем адміністративного правопорушення та його вини, що виключає можливість притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» , ст.ст.96, 188-42, 245, 247, 280,293 КУпАП, ст.ст.77, 90, 122, 139, 242-246, 263 КАС України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №А02002/1 від 20.02.2018 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн.

Провадження у адміністративній справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП закрити.

Рішення може бути оскаржено до Київського адміністративного апеляційного суду протягом 10 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 25.04.2018 року.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

Суддя ОСОБА_6