Справа № 826/17517/17
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2018-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/8
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 квітня 2018 року № 826/17517/17

За позовом Приватного підприємства "Статус-С"

До Головного управління ДФС у м. Києві

Про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №№,

Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

Позовні вимоги заявлені про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДФС у м. Києві від 13.09.17 р. №№, .

Ухвалою суду від 02.01.18 р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами.

15.01.18 р. позивачем подано до суду клопотання про проведення у справі судового засідання.

24.01.18 р. до суду надійшов відзив на позов.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд дійшов висновку про можливість її розгляду за наявними у ній матеріалами і відсутність необхідності призначати у справі судове засідання.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Статус-С" (код 36069491; 02002, м. Київ, вул. М.Раскової, 19, оф. 90-4); перебуває на обліку в якості платника податків у ДПІ у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві; має статус платника ПДВ з 19.09.08 р.

05.04.17 р. Головним управлінням ДФС у м. Києві скеровано на адресу ПП "Статус-С" запит про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджень), у якому зазначено про виявлення фактів, що свідчать про недостовірність визначення підприємством даних податкового кредиту у сумі 215 994 грн. по взаємовідносинах з ТОВ "Кордон Трейд" (код 40041739), що містяться у податкових деклараціях з ПДВ за листопад-грудень 2015 року, у зв'язку з чим просило надати копії документів, що безпосередньо стосуються господарських відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків відображення в обліку звітності із ТОВ "Кордон Трейд" за період з 01.11.15 р. по 31.12.15 р.

Листом від 10.05.17 р. підприємство надало відповідь на запит, у якому зазначило про те, що лист не містить вичерпний перелік запиту інформації та документів, а також не зазначена інформація, яка підтверджує підстави надіслання запиту, у зв'язку з чим підстави для надання відповіді на запит згідно п. 73.3 Податкового кодексу України.

Наказом від 27.07.17 р. №7083 "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПП "Статус-С" (код 36069491) відповідно до вимог пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України призначено документальну позапланову виїзну перевірку ПП "Статус-С" з питань дотримання вимог податкового законодавства при здійсненні фінансово-господарських операцій з контрагентом - постачальником ТОВ "Кордон Трейд" (код 40041739) за листопад 2015 року, грудень 2015 року.

На підставі вказаного наказу, направлення від 01.08.17 р. №809/26-15-14-04-04 проведено вказану документальну позапланову виїзну перевірку ПП "Статус-С", про що складено акт від 14.08.17 р. №573/26-15-14-04-04.

Згідно акту перевірки встановлено наступне.

ПП "Статус-С" здійснювало фінансово-господарські операції з ТОВ "Кордон Трейд" (код 40041739) з реалізації наметів брезентових, шоломів, спеціальних захисних костюмів, ліхтарів, рукавів пожежних, взуття гумового, поясів пожежних рятувальних, турбовентиляторів, комбінезонів робочих рятувальників.

В період з 01.11.15 р. по 30.11.15 р. підприємством задекларовано податкових зобов'язань з податку на додану вартість у сумі 95 334 грн., податкового кредиту - 98 017 грн.; за період з 01.12.15 р. по 31.12.15 р. - 209 487 грн., податкового кредиту - 282 031 грн.

Перевіркою встановлено завищення податкового кредиту за листопад-грудень 2015 р. на суму 215 994 грн. (листопад 2015 р. - 31 298 грн., грудень 2015 р. - 181 696 грн.) по взаємовідносинах з ТОВ "Кордон Трейд" (код 40041739), а саме.

12.10.15 р. між підприємством та ТОВ "Кордон Трейд" укладено договір поставки №18/12 на придбання підприємством товару, вказаного у рахунку на загальну суму 1 295 962 грн., в т.ч. ПДВ 215 994 грн.

Згідно наданих до перевірки документів ТОВ "Кордон Трейд" документально оформлено податкові та видаткові накладні, підписані зі сторони продавця - директором ОСОБА_1, зі сторони покупця директором ОСОБА_2, зокрема, 12 податкових накладних на загальну суму 1 295 962 грн., в т.ч. ПДВ 215 994 грн. за період з 17.11.15 р. по 16.12.15 р.

Станом на 01.11.15 р. заборгованість по вказаних взаємовідносинах відсутня. На підтвердження оплати товару підприємством надано платіжні доручення на всю суму розрахунку, а також оборотно-сальдову відомість по 281 рахунку за листопад-грудень 2015 р. станом на 31.12.15 р., згідно якої товар реалізовано; пояснення щодо перевезення товару особисто директором підприємства ОСОБА_2 на власному автомобілі з адреси: АДРЕСА_1 до складського приміщення підприємства по вул. Червоноткацька, 59. Товарно-транспортні накладні підписані особисто ОСОБА_2 та ОСОБА_1

Зокрема, для перевірки надано 15 ТТН за період з 17.11.15 р. по 16.12.15 р. (марка автомобіля WV Caddy CB6620BA).

В ході аналізу податкової інформації встановлено, що ТОВ "Кордон Трейд" (код 40041739) зареєстровано в ДПІ в Інгульському районі м. Миколаєва Головного управління ДФС у Миколаївській області, основний вид діяльності - неспеціалізована торгівля; податкова звітність за 2015 р. не подавалася; звітність про нарахування заробітної плати жодного разу не подавалася; свідоцтво платника ПДВ від 01.11.15 р. (анульоване), звітували по ПДВ з листопада 2015 р. по травень 2016 р.

В Головному управлінні ДФС у м. Києві наявна інформація щодо непричетності до реєстрації та здійснення фінансово-господарської діяльності директора ОСОБА_1

ТОВ "Кордон Трейд" виявлено як суб'єкт фіктивного підприємництва 06.01.17 р. на підставі протоколу допиту ОСОБА_1 щодо непричетності до реєстрації та діяльності підприємства.

В рамках кримінального провадження №0000117 від 29.07.16 р. за ч. 3 ст. 212 КК України допитано ОСОБА_1 та порушено кримінальну справу за фактом скоєння злочину, передбаченого ст. 205 КК України.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 їй в кінці вересня 2015 року за грошову винагороду запропонували зареєструвати на свої ім'я ТОВ "Кордон Трейд", нею були підписані реєстраційні документи, тощо; підприємство було створене без мети здійснення фінансово-господарської діяльності; ОСОБА_1 документів щодо взаємовідносин з контрагентами не підписувала, печаток, реєстраційних документів не має.

Аналізом звітності ТОВ "Кордон Трейд" та наявної податкової інформації встановлено факт формування податкових зобов'язань по операціях з участі в ланцюгу фіктивного введення в обіг товарів, що свідчить про відсутність фактичного здійснення операцій та формування підприємством штучного податкового кредиту на користь ПП "Статус-С".

ПП "Статус-С" здійснено безпідставне документальне оформлення господарської операції, при відсутності здійснення фінансово-господарської діяльності з метою мінімізації податкових зобов'язань шляхом придбання товарів, що містять штучний (уявний) характер.

Згідно висновків акту перевірки встановлено порушення вимог п. 44.1 ст. 44, п. 198.1, 198.3, 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено суму податку на додану вартість на 31 615 грн. за листопад 2015 р., завищено суму від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту на суму 2 683 грн. за листопад 2015 р.; занижено суму податку на додану вартість на 105 552 грн. за грудень 2015 р.; завищено суму від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту на суму 76 144 грн. за грудень 2015 р.

За результатами проведення перевірки контролюючим органом винесено податкові повідомлення-рішення від 13.09.17 р. -

№, згідно якого ПП "Статус-С" визначено суму завищення від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту, у розмірі 2 683 грн. за листопад 2015 р., 76 144 грн. за грудень 2015 р.;

№, згідно якого ПП "Статус-С" донараховано податку на додану вартість у розмірі 137 167 грн. та 34 292 грн. штрафних санкцій.

За результатами розгляду скарги позивача рішенням ДФС України від 13.12.17 р. №29772/6/99-99-11-01-01-25 вказані податкові повідомлення-рішення залишені без змін.

Позивач - Приватне підприємство "Статус-С" - вважає вказані податкові повідомлення-рішення протиправними та просить їх скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що у взаємовідносинах з ТОВ "Кордон Трейд" він дотримувався принципу належної обачності та здійснив перевірку добросовісності цього контрагента, зокрема, проаналізував інформацію з відкритих джерел, загальнодоступних баз, і будь-які підстави для висновку про протиправність діяльності вказаної юридичної особи станом на листопад-грудень 2015 р. були відсутні.

За таких обставин інформація щодо ТОВ "Кордон Трейд" у ІС "Податковий блок" не може братися до уваги, оскільки інформація з цієї бази даних не є загальнодоступною і не могла враховуватися позивачем.

Твердження відповідача про здійснення ТОВ "Кордон Трейд" фіктивної підприємницької діяльності не підтверджено належними доказами, адже будь-які судові рішення з цього приводу відсутні, тоді як пояснення ОСОБА_1 не можна вважати належним доказом.

Під час перевірки позивачем надано всі первинні документи на підтвердження реального здійснення поставок придбаної у ТОВ "Кордон Трейд" продукції, про що зазначено в акті перевірки, зокрема, надано товарно-транспорті накладні, а також докази правомірності використання позивачем транспортного засобу, вказаного в них.

Також позивач посилається на практику ЄСПЛ, згідно якої у позивача відсутній обов'язок нести відповідальність за наслідки невиконання своїми контрагентами податкового та іншого законодавства.

Відповідач - Головне управління ДФС у м. Києві - проти задоволення позовних вимог заперечив. Підтримавши висновки акту перевірки.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до пп.62.1.3 п. 62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п.75.1. ст.75 Податкового кодексу України контролюючи органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки-цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Вичерпний перелік обставин для здійснення документальної позапланової перевірки встановлено у п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України.

Згідно з пп.78.1.4 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України документальна позапланова перевірка здійснюється у разі, коли виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

В даному випадку згідно матеріалів справи перевірка позивача згідно наказу Головного управління ДФС у м. Києві №7083 від 27.07.17 р. призначена у зв'язку зі скеруванням запиту на адресу позивача від 05.04.17 р. щодо надання документів по взаємовідносинах з ТОВ "Кордон Трейд" за листопад-грудень 2017 року та неотриманням пояснень і документальних підтверджень на запит, тобто, оформлена актом від 14.08.17 р. №573/26-15-14-04-04 перевірка проведена з підстав, передбачених законодавством.

Зокрема, запит від 05.04.17 р. відповідає вимогам п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України, тому був підставою для надання запитуваної інформації.

Згідно п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п'ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

В даному випадку запит від 05.04.17 р. вказаним вимогам відповідає, зокрема, його скеровано за результатами аналізу податкової інформації щодо ТОВ "Кордон Трейд", контрагента позивача, про що зазначено у запиті, і що давало підстави для висновків про порушення і позивачем як платником податків, вимог податкового законодавства; запит містить всі необхідні реквізити, в тому числі, і перелік запитуваних документів.

Щодо висновків акту перевірки та оскаржуваних податкових повідомлень-рішень суд зазначає наступне.

Згідно п. 198.1, 198.2, 198.3, 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв'язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв'язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної.

Згідно з п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно до чч.1 ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.

Відповідно до аб. 2 п. 2.1 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.95р. №88, господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов'язань і фінансових результатів.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції. Якщо ж фактичне здійснення господарської операції відсутнє, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені законодавством.

Визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

З урахуванням викладеного для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції.

Проте, фактично підставою для висновків акту перевірки і винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень стала інформація з ІС "Податковий блок" щодо контрагента позивача, інформація, отримана від оперативного управління Головного управління ДФС у м. Києві - пояснення посадової особи контрагента, яка заперечила факт підписання нею будь-яких документів щодо господарської діяльності ТОВ "Кордон Трейд".

Будь-яких інших підстав для висновку про порушення позивачем вимог п. 44.1 ст.44, п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, в результаті чого зроблено висновок про завищення суми від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за листопад-грудень 2017 року, а також заниження податку на додану вартість за вказаний період немає.

Згідно ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Посилання контролюючого органу на інформацію з ІС "Податковий блок" щодо контрагента позивача та інформація, отримана від оперативного управління Головного управління ДФС у м. Києві, не можуть бути визнані обґрунтованими та достатніми для викладених у акті перевірки висновків, а саме.

Надана інформація у вигляді пояснень посадової особи контрагента сама по собі ніякої доказової сили не має, тоді як належним доказом в даному випадку могли би бути виключно вироки суду щодо посадових осіб вказаних підприємств, що набули законної сили, щодо вчинення ними кримінальних правопорушень, пов'язаних з фіктивним підприємництвом чи ухиленням від сплати податків, тощо.

За відсутності відповідного вироку суду, де визнані встановленими факти, зібрані під час розслідування кримінальних справ, будь-яка зібрана під час розслідування інформація не може бути належним доказом, оскільки вона може не знайти підтвердження за результатами судового розгляду відповідної кримінальної справи.

Зокрема, саме за наявності відповідного вироку суду була визнана обґрунтованою позиція контролюючого органу у справі №К/9901/1478/18 (2а-7075/12/2670) Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (постанова від 16.01.18р.) http://reyestr.court.gov.ua/Review/71630425

Станом на час оформлення податкових накладних позивачу вказане підприємство мало статус платника ПДВ, і наступне анулювання відповідного свідоцтва не може бути підставою для висновку про відсутність підстав для видачі податкових накладних у попередні періоди.

Також суд зазначає, що встановлення податковим органом порушень податкового законодавства у діях інших суб'єктів господарювання, ніж позивач, в будь-якому випадку не може бути підставою для висновку про наявність порушень податкового законодавства у господарській діяльності всіх контрагентів порушника.

Поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов'язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування та податкового законодавства, а тому можливі порушення податкового законодавства з боку контрагента-постачальника, за відсутності доказів протиправної змови учасників операцій з метою отримання позивачем (покупцем) необґрунтованої податкової вигоди, не є безумовною підставою для висновку про порушення саме покупцем вимог податкового законодавства та не є підставою для позбавлення покупця сформованих податкових вигод за фактично вчиненою операцією.

Чинне законодавство не ставить умовою виникнення податкових зобов'язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів, фактичного знаходження їх за місцем реєстрації та наявності чи відсутності основних фондів або спеціальних дозволів у останніх.

А відтак, за умови невстановлення контролюючим органом наявності замкнутої схеми руху коштів, яка б могла свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання позивачем незаконної податкової вигоди, останній не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

У той же час, контролюючим органом при дослідженні факту здійснення господарської операції оцінюватися повинні відносини безпосередньо між учасниками такої операції, на підставі якої сформовані дані податкового обліку.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що ані з акту перевірки, ані з письмових заперечень відповідача не вбачається, що контролюючим органом досліджувався реальний рух активів в процесі здійснення відповідної господарської операції, не наведено доказів залучення контрагента позивача до схеми мінімалізації податкового навантаження та отримання неправомірної податкової вигоди, зокрема, відсутні докази порушення фіскальних інтересів за результатами таких взаємовідносин, ухилення від сплати податків.

При цьому, акт перевірки не містить аналізу дотримання як позивачем, так і його контрагентом, податкової дисципліни у спірних правовідносинах, з урахуванням того, що приписами ч. 2 ст. 61 Конституції України встановлений індивідуальний характер юридичної відповідальності.

Таким чином, недотримання контрагентом позивача податкової дисципліни (що не доведено відповідачем) має правові наслідки саме для цього контрагента, оскільки порушення платником вимог податкового законодавства тягне застосування заходів відповідальності саме до такого платника та не може негативно впливати на податковий облік інших осіб (зокрема, його контрагентів) за відсутності факту причетності останніх до таких правопорушень та за наявності факту здійснення господарської операції.

Згідно п. 38 рішення Європейського суду з прав людини від 09.01.07 р. у справі "Інтерсплав проти України" суд нагадує, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі "Lithgow and Others v. the United Kindom" від 8 липня 1986 року, Серія А, N 102, стор. 50-51, пп. 121-122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань. Суд, однак, не може прийняти зауваження Уряду щодо загальної практики з відшкодування ПДВ за відсутності будь-яких ознак, які б вказували на те, що заявник був безпосередньо залучений до таких зловживань (Case of Intersplav v. Ukraine, Application no. 803/02 (http://hudoc.echr.coe.int/sites/eng/pages/search.aspx?i=001-78872; http://zakon1.rada.gov.ua/laws/show/974_194).

В той же час, у суду відсутні підстави для висновку про невжиття позивачем належних заходів для встановлення особи свого контрагента та наявності підстав для висновку про ведення ним протиправної діяльності, зокрема, отримання інформації з загальнодоступних джерел, тоді як інформаційні бази контролюючого органу, зокрема, інформація ІС "Податковий блок", не є загальнодоступним джерелом, і неврахування позивачем вказаної інформації не може свідчити про недотримання ним принципу належної обачності.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано; безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно.

В даному випадку відповідачем винесено оскаржувані податкові повідомлення-рішення на порушення принципу обґрунтованості, що є підставою для задоволення позовних вимог.

З врахуванням вищевикладеного, встановленого порушення під час проведення перевірки, безпідставності висновку акту перевірки суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та їх задовольняє.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 257-262, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві від 13.09.17 р. №№, .

3. Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Статус-С" судові витрати у розмірі 3 754, 29 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у місті Києві.

4. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 25.04.18 р.