Справа № 826/9606/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 квітня 2018 року № 826/9606/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку письмового провадження справу

за позовом Приватного підприємства "СІА Інжиніринг"

до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Держбудінспекції у Київськівй області Мельниченка Богдана Миколайовича,

Державної архітектурно-будівельної інспекції України,

про визнання незаконною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось приватне підприємство «СІА Інжиніринг» (далі - позивач та/або ПП «СІА Інжиніринг») до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Держбудінспекції у Київській області Мельниченка Богдана Миколайовича (далі - відповідач - 1 та/або головний інспектор), Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач - 2 та/або ДАБІ України) та просить суд визнати незаконною та скасувати постанову №З-1502/2-10/10-42/1502/09/02 від 15.02.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивач обґрунтовуючи позовні вимоги, серед іншого, зазначає, про відсутність допущених ним правопорушень у сфері містобудівної діяльності, а проект розроблений згідно чинних норм правил та стандартів.

Крім того, ПП «СІА Інжиніринг» стверджує, що відповідачем - 1 порушено Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 23.05.2011 №553 зі змінами №778 від 02.09.2015.

Водночас, позивач вказує, що при прийнятті постанови №З-1502/2-10/10-42/1502/09/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єктами владних повноважень порушено пп. 10-24 Порядку про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №224 від 06.04.1995 зі змінами №778 від 02.09.2015.

Відповідач - 2 проти позову заперечив з підстав, які викладені в письмових запереченнях та долучені до матеріалів справи.

Відповідач - 1 відношення до позову не висловив.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю» Департаментом Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України видано направлення на проведення позапланової перевірки від 21.12.2015 №986.15/03 реконструкції системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району (замовник ОСОБА_2) на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 08.09.2015 №976 та перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, поданої ОСОБА_2

За наслідком проведення перевірки, відповідачем - 1 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.021.2016 (далі - акт перевірки).

Зі змісту вказаного акту слідує, що головним інспектором в ході проведення перевірки встановлено, що проектна документація з реконструкції системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району Київської області, розроблена ПП «СІА Інжиніринг» з порушенням вимог законодавства та передано замовнику для будівництва, а саме:

- проектна документація, розроблена ПП «СІА Інжиніринг», розроблена з порушенням п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014, оскільки відповідно до інформації, зазначеної в декларації об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності, проектування для якого здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р), а розроблено в одну стадію (РП) без обгрунтування та погодження із замовником зміни стадії проектування;

- проектна документація оформлена з порушенням додатку Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації»:, а саме: не проставлені дати в графі «дати» основного напису в проектній документації;

- проектна документація розроблена в порушення п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації», а саме: завдання на проектування не затверджено замовником;

- в проектній документації відсутній розрахунок категорії складності об'єкта, чим порушено п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації».

Зазначені дії порушують ст. 29, ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності», ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.1, п. 4.5 ДСТУ Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) по категорії складності об'єктів будівництва», п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації», додаток Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації».

На підставі викладених висновків в акті перевірки складено протокол №3-Л-3-0302/1 від 03.02.2016.

15.02.2016 поставною Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 15.02.2016 №З-1502/2-10/10-42/1502/09/02 визнано приватне підприємство «СІА Інженіринг» винним у вчинення правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 124 020, 00 грн. (далі - оскаржувана та/або спірна постанова).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло на час виникнення спірних правовідносин.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Частиною 1 ст. 6 вказаного закону визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю, в контексті приписів ч. 3 ст. 6 Закону №3038-VI належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. (ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок).

Підпунктом 1 п. 2 вказаного порядку визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень (п. 3 Порядку №553).

При цьому, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку №553).

Згідно п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю (п. 18 Порядку №553).

В той же час, в контексті приписів п. 21 Порядку №21 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п. 22 Порядку №553).

Як вже було зазначено судом вище, за наслідком перевірки відповідачем встановлено, що проектна документація, розроблена ПП «СІА Інжиніринг», розроблена з порушенням п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014, оскільки відповідно до інформації, зазначеної в декларації об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності, проектування для якого здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р), а розроблено в одну стадію (РП) без обгрунтування та погодження із замовником зміни стадії проектування.

Оцінюючи наявність вказаного порушення допущеного позивачем суд звертає увагу на наступне.

Між ОСОБА_2 та приватним підприємством «СІА Інжиніринг» укладено договір №04-14 про виконання робіт від 21.10.2014 (далі - договір).

Згідно п. 1 вказаного договору замовник доручає, а виконавець відповідно до умов даного договору приймає на себе виконання проектно - кошторисних робіт згідно умов цього договору, що передбачає виготовлення науково - технічної продукції (НТП) передбаченої додатком №1. Наукові, технічні, економічні та інші вимоги до науково - технічної продукції, що є предметом цього договору, визначені в завданні на проектування, що додається (додаток №1).

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 04.06.2014 №163 затверджено ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації» (далі - ДБН А.2.2-3-2014).

Згідно п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014 для об'єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії:

1) проект (П);

2) робоча документація (Р).

Примітка. За відповідним обґрунтуванням замовник та проектувальник можуть прийняти узгоджене рішення щодо зміни кількості стадій проектування.

Аналіз зазначеного дає суду підстави дійти висновку, що у випадку наявності відповідного обгрунтування замовник та проектувальник можуть прийняти узгоджене рішення щодо зміни кількості стадій проектування.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, відповідно до інформації, зазначеної в декларації об'єкт відноситься до ІІІ категорії складності, проектування для якого здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р), а розроблено в одну стадію (РП).

В той же час, доказів наявності відповідного обгрунтування замовника та проектувальника, оформленого відповідним рішенням щодо зміни кількості стадії проектування позивачем не надано.

За таких обставин, суд погоджується з доводами відповідача - 1 про порушення ПП «СІА Інжиніринг» п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3-2014.

Щодо порушення позивачем додатку Д (обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації», а саме: не проставлені дати в графі «дати» основного напису в проектній документації, суд зазначає наступне.

Так, додатком Д (Обов'язковий) ДСТУ Б А.2.4-4:2009 встановлено основні написи та додаткові грифи проектної документації.

Формою 5 та формою 6 Додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009 затверджено основні написи та додаткові грифи для усіх видів текстових документів на першому та на наступних аркушах відповідно. Одним із обов'язкових написів, які проставляються на всіх аркушах проектної документації є дата проставлення підпису відповідальних осіб.

З акту перевірки та матеріалів фотофіксації, отриманої під час проведення позапланової перевірки вбачається, що проектантом не дотримано вимог обов'язкового додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009, а саме: з копії витягу робочого проекту (том 1, пояснювальної записки (04-14/15-0- ЕП) вбачається, що вказані аркуші не містять в собі інформації про дату проставлення підпису.

На підставі викладеного, суд погоджується з доводами відповідача - 1 про порушення ПП «СІА Інжиніринг» Додатку Д ДСТУ Б А.2.4-4:2009.

Оцінюючи наявність порушення відносно того, що проектна документація розроблена в порушення п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації», а саме: завдання на проектування не затверджено замовником слід вказати наступне.

Так, п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що складовими вихідних даних є:

- містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки;

- технічні умови;

- завдання на проектування (додаток Б);

- інші вихідні дані (додаток А).

Суд зазначає, що в ході розгляду справи позивачем не надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки.

Проте, суд звертає увагу, що актом перевірки зазначено безпосередньо про відсутність затвердженого завдання на проектування.

Суд не погоджується з вказаними доводами, оскільки в матеріалах справи міститься відповідне завдання на проектування (т. 1, а.с. 115) на розробку проектної документації (робочого проекту) «Реконструкція системи електрозабезпечення 12-ти квартирного житлового будинку в с. Требухів Броварського району Київської області», яке підписано замовником та виконавцем (позивачем).

В даному випадку має місце відсутність містобудівних умов і обмеження забудови земельної ділянки, а не затвердженого замовником завдання на проектування, з огляду на що суд приходить до висновку про хибність доводів відповідача - 1 в цій частині.

Що ж стосується порушення п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації», а саме: відсутність в проектній документації розрахунку категорії складності, суд звертає увагу на наступне.

Так, п. 4.5 ДБН А.2.2-3:2014 встановлено, що категорія складності та клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначаються відповідно до вимог ДБН В.1.2-14 та ДСТУ-Н Б В.1.2-16.

Так, відповідно до норм ДСТУ-Н Б В.1.2-16 категорію складності об'єкта будівництва зазначають у завданні на проектування, використовують для визначення стадійності проектування та розраховують під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводять у пояснювальній записці проектної документації на будівництво. У разі, якщо розрахована категорія складності не співпадає із зазначеною у завданні на проектування, до завдання вносять відповідні зміни.

Суд зазначає, що в пояснювальній записці (04-14/15-О-ПЗ) відсутній розрахунок категорії складності, з огляду на що суд погоджується з доводами відповідача в цій частині про наявність порушення ПП «СІА Інжиніринг» . 4.5 ДБН А.2.2-3:2014.

За таких обставин, суд зазначає, що в ході розгляду справи встановлено 3 правопорушення у сфері містобудівної діяльності, допущених позивачем.

В той же час, ПП «СІА Інжиніринг» вказує наступні правові обгрунтування, як підстави для задоволення адміністративного позову:

1. Направлення на позапланову перевірку має виправлення в рядку «строк дії направлення», що є недопустимим і свідчить про фабрикацію доказу.

Суд критично ставиться до зазначених доводів, оскільки виправлення у направленні на позапланову перевірку не свідчить про відсутність правопорушень у допущених позивачем у сфері містобудівної діяльності.

2. Акт перевірки об'єкту будівництва від 03.02.16 було складено між представником державної архітектурно-будівельної інспекції (ДАБІ) та замовником будівництва ОСОБА_2, акт не підписаний та відсутні пояснення його не підписання. Даний документ надісланий поштою в день оформлення. Перевірка у пошуковій системі «Укрпошти» по вказаному в акті штрихкодовому ідентифікатору результатів не дала, дані відсутні в системі.

Суд відхиляє вказані доводи, оскільки по-перше дані обставини не підтвердженні матеріалами справи, зокрема в справі міститься акт, який підписаний безпосередньо особою, що здійснила перевірку та здійснено відмітку про те, що замовник відмовився від підписання останнього.

По-друге, в матеріалах справи міститься копія квитанції та список відправлення рекомендованих листів, які підтверджують факт направлення акту перевірки. При цьому, перевірка штрикодового ідентифікатора станом на час вирішення спору по суті не вбачається за можливим, оскільки відомості не зберігаються у системі такий строк.

По-третє, вказані обставини не спростовують наявність порушень, які були встановлені під час перевірки та перевірені судом в ході розгляду справи.

3. Протокол №3-Л-3-0302/1 від 03.02.2016 складений з порушенням вимог п. 11. «Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанова №735 від 02.10.2013. Протокол не підписаний та відсутні пояснення його не підписання. Даний документ надісланий поштою в день оформлення. Перевірка у пошуковій системі «Укрпошти» по вказаному в протоколі штрихкодовому ідентифікатору результатів не дала, дані відсутні в системі, невірний ідентифікатор. Штрихкодовий ідентифікатор повинен містити 13 символів, а вказаний в протоколі має 12 символів.

Суд не бере до уваги вказані доводи, оскільки вказані доводи спростовуються матеріалами справи (т. 1, а.с. 62).

4. На примірнику постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 3-1502/2-10/10- 42/1502/09/02 від 15.02.2016 присутня відмітка про надсилання поштою, а на наданому оригіналі отриманої постанови така відмітка відсутня, що також свідчить про фабрикацію доказів.

Суд відхиляє вказані доводи, оскільки проставляння відмітки на екземплярі, що зберігається в органі державного архітектурно - будівельного контролю є логічним з метою відстеження дати отримання останньої.

В той же час, на думку суду, відповідна відмітка на екземплярі, що надсилається суб'єкту господарювання не потребується, більше того чинним законодавством не вимагається.

4. Зі слів замовника будівництва ОСОБА_2 ніяких актів перевірки, протоколів він не отримував, доказом чого являється відсутність постанови про накладання штрафу на замовника будівництва за порушення зазначені в протоколі №3-Л-3-0302/1 від 03.02.2016.

Вказані обставини суд залишає поза увагою, оскільки останні не підтвердженні жодними належними та допустимими доказами та по суті не стосуються предмету розгляду даної справи.

5. Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області Мельниченком Богданом Миколайовичем порушено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за №553 від 23 травня 2011 зі змінами №778 від 02.09.2015.

В ході розгляду справи вказаних обставин не встановлено.

Крім того, позивачем не конкретизовано в цій частині, які само порушення були допущені відповідачем - 1

6. Порушено п.п. 10-24 Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудування, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 зі змінами №778 від 02.09.2015.

Суд відхиляє вказані доводи, оскільки, по-перше, позивачем не конкретизовано в чому саме полягають порушення органом державного архітектурно - будівельного контролю; по - друге, зазначене не спростовує наявність правопорушень як таких.

Водночас, суд додаткового зауважує, що дії щодо здійснення позапланової перевірки не є предметом розгляду даної справи.

В даній адміністративній справі при розгляді справи по суті судом надана правова оцінка наявності правопорушень у сфері містобудування, допущених позивачем.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що проектна організація, яка здійснює проектування об'єктів, несе відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил в розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Приймаючи до уваги те, що в ході розгляду справи підтверджено 3 правопорушення позивача у сфері містобудівної діяльності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Крім того, суд вважає за необхідне акцентувати увагу на тому, що приписи абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» не ставить в залежність суму штрафу від кількості порушень, а відтак не підтверджене в ході розгляду справи 1 правопорушення у сфері містобудівної діяльності не є, на думку суду, підставою для скасування спірної постанови.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов задоволенню не підлягає, то судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 73, 77, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя М.А. Бояринцева