Справа № 712/12253/17
Суддя: Пилипенко О.Є.
Дата ухвалення: 2018-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Кузьмишина О.М.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

представника позивача: - ОСОБА_2,

представника відповідача: - Литвиненко І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретного С.І. про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

У жовтні 2017 року позивач - ОСОБА_4 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з адміністративним позовом до Заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретного С.І. про визнання протиправною та скасування постанови, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати постанову № 40 від 20.09.2017 року, винесену заступником начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнім С.І., згідно якої на позивача було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 96 КУпАП;

- провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.5 ст. 96 КУпАП - закрити.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 лютого 2018 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням ОСОБА_4 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та постановити нове, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана постанова № 40 від 20.09.2017 року є такою, що прийнята обґрунтовано, на підставі норм та у відповідності до вимог чинного законодавства.

Колегія суддів вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, 22.08.2017 року до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради звернувся ОСОБА_6 щодо перевірки законності будівництва на території автокооперативу «Зірочка 1» по АДРЕСА_1 та додано схему будівництва.

На підставі звернення та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 04.09.2017 року № 131 головним спеціалістом відділу контролю Управління здійснено вихід на об'єкт перевірки щодо законності будівництва на території автокооперативу «Зірочка 1», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 в м. Черкаси.

Перевіркою встановлено, що Приватним підприємством «Антарес», директором якого є ОСОБА_4, здійснено самочинну побудовану забудову до нежитлового приміщення без оформлення проектної документації та відповідних документів дозвільного характеру, що дає право проводити такі роботи, що порушує п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р., п. 8.2 ДБН А.3-5:2016, п. 3,25*ДБН 360-92**, про що 15.09.2017 року складено відповідний Акт № 131.

Як вбачається з вказаного акту № 131 від 15.09.2017 р. пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки у ОСОБА_4 немає, про що свідчить його особистий підпис.

За результатами перевірки головним спеціалістом ОСОБА_7 15.09.2017 року складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення стосовно директора ОСОБА_4.

20.09.2017 року заступником начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнім Сергієм Івановичем винесена постанова № 40, згідно якої ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України №3038-VІ), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» (далі - Закон України № 208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок №553).

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Відповідно до ст. З Закону України «Про звернення громадян» під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Так, із матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення перевірки позивача стало звернення ОСОБА_6, відповідно до якого останній звернувся до управління Державного архітектурно - будівельного контролю, в якому просив перевірити законність будівництва прибудови на території автокооперативу «Зірочка 1» по АДРЕСА_1.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Пунктом 19 Порядку № 553 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, із матеріалів перевірки встановлено, що Приватним підприємством «Антарес», директором якого є ОСОБА_4, здійснено самочинну побудовану забудову до нежитлового приміщення без оформлення проектної документації та відповідних документів дозвільного характеру, що дає право проводити такі роботи, що порушує п.1 ч.1 ст. 34, ч.8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року, п. 8.2 ДБН А.3-5:2016, п. 3.25* ДБН 360-92***, про що 15.09.2017 року складено відповідний Акт № 131.

Перевірка проведена в присутності директора ПП «Антарес» ОСОБА_4, про що свідчить особистий підпис останнього на Акті перевірки № 131 від 15.09.2017 року, протоколі від 15.09.2017 року та приписі 15.09.2017 року, жодних зауважень до вищевказаних документів директором ПП «Антарес» не зазначено.

Обґрунтовуючи вимови апеляційної скарги, апелянтом зазначено, що ані судом першої інстанції, ані контролюючим органом не встановлено час, коли було побудовано добудову та особу забудовника, проте дані обставини не знайшли свого підтвердження, з огляду на наступне.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. N 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.6 вищевказаного Порядку, штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

З метою з'ясування фактичних обставин справи, колегією суддів, ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2018 року було зобов'язано сторін надати документи, які можуть свідчити про час фактичного зведення добудови до нежитлового приміщення за адресою - АДРЕСА_1, м. Черкаси. 23.04.2018 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду, Вх.№ 13825 Управлінням архітектурно - будівельного контролю Черкаської міської ради було надано пояснення ОСОБА_6, відповідно до яких, ОСОБА_8, розпочав роботи з добудови до свого гаражу по АДРЕСА_1/1 влітку 2017 року.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції, представником відповідача було наголошено, що під час розгляду справи в суді першої інстанції, ОСОБА_6 давав показання, як свідок під присягою.

Відповідно до ч.1 ст. 211 КАС України суд, під час розгляду справи, повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Більше того, під час судового розгляду в суді апеляційної інстанції, представник позивача не заперечував сам факт добудови та час будівництва (2017 рік).

Як підставу для скасування оскаржуваного рішення, позивач посилається на незаконність проведення перевірки об'єкта по АДРЕСА_1, оскільки у зверненні ОСОБА_6 зазначена адреса для перевірки м. Черкаси, АДРЕСА_1.

Однак, як встановлено судом, свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні суду першої інстанції повідомив, що підприємство «Антарес» знаходиться на території автокооперативу «Зірочка 1» по АДРЕСА_1, тому ним разом із заявою щодо проведення перевірки була надана схема будівництва ПП «Антарес», що, на переконання суду, не є підставою для визнання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності протиправною, у випадку доведеності самочинного будівництва та, власне, порушення норм містобудування.

Не підлягає задоволенню апеляційна вимога щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч.5 ст. 96 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.. 217 КУпАП посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов'язків.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов, в тому числі постанову про закриття провадження у справі.

Із диспозиції вищевказаних норм права вбачається, що право на винесення постанови про закриття провадження у справі належить саме тому органу, який виніс постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

Доводи, наведені апелянтом не спростовують висновків суду першої інстанції та контролюючого органу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_4 - залишити без задоволення, а рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 лютого 2018 року - без змін.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 310, 316, 321, 322, 325, 329, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 лютого 2018 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

О.М.Кузьмишина

Постанова складена в повному обсязі 24 квітня 2018 року.