Справа № 208/4993/17
Суддя: Похваліта С. М.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 208/4993/17
№ провадження 2-а/208/70/18
РІШЕННЯ

Іменем України

10 квітня 2018 р. м. Кам'янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі Головуючого, судді Похвалітої С.М., за участю секретаря судового засідання Шешуревої Я.І., представника позивача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» до ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» звернулось до суду із адміністративним позовом до ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови.

В своєму позові позивач посилався на те, що 07 березня 2017 року Начальником ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_6 було винесено постанову № 1-К-Ю про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Постановою № 1-К-Ю встановлено, що позивачем порушено вимоги ч.8, ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12, п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року. Постанова була винесена на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 лютого 2017 року; протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 лютого 2017 року; припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм , державних стандартів і правил від 28 лютого 2017 року. Дані документи є неправомірними та безпідставними, під час їх складання було порушено порядок проведення архітектурно-будівельного контролю. Порушення порядку проведення позапланової перевірки та порядку оформлення документів державного архітектурно-будівельного контролю. Вважає, що посадовою особою ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради було незаконно проведено позапланову перевірку на проспекті Аношкіна, 9, м. Камянське Дніпропетровської області, оскільки її здійснено без дотримання порядку, встановленого законодавством.

Тому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 1-К-Ю від 07 березня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; повернути позивачу сплачену суму судового збору у розмірі 2 160 грн.

Представник позивача ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» ОСОБА_2 у судовому засіданні просила визнати протиправною та скасувати постанову № 1-К-Ю від 07 березня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; повернути позивачу сплачену суму судового збору у розмірі 2 160 грн. Посилалась на обставини викладені в позові та просила позов задовольнити вимоги.

Представники відповідача ОСОБА_5, ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення позову, посилались на обставини викладені в запереченні на позов, вважають, що відсутні підстави для скасування постанови № 1-К-Ю від 07 березня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС», яка є справедливою та законною, а також позивачем пропущений строк звернення до суду та поважних причин для його поновлення відсутні.

Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, надані докази, прийшов до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підставі наказу ОСОБА_3 державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради від 22 лютого 2017 року про проведення позапланової перевірки та листа ОСОБА_3 Захисту економіки в Дніпропетровській області від 10 лютого 2017 року з 22 лютого 2017 року по 28 лютого 2017 рік була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил замовником будівництва ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» обєкта будівництва «Будівництво готельного комплексу за рахунок демонтажу 97/100 часток комплексу нежитлових будівель за адресою: вул.Медична, 5А, м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровська область».

Так, за результатами перевірки 28 лютого 2017 року було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого встановлено порушення позивачем ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.12, 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року № 461.

У звязку із зазначеним 07 березня 2017 року Начальником ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_6 за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було складено постанову № 1-К-Ю про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за якою встановлено, що замовником ТОВ «МСС» порушено вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державним стандартів і правил, а саме експлуатуються холодильні приміщення в одноповерховій будівлі, яка не прийнята в експлуатацію, чим порушено ч.8, ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12, п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року.

Згідно до постанови Начальника ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_6 ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» було визнано винним вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 144 000 грн.

Постанова була винесена на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 лютого 2017 року; протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 лютого 2017 року; припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 лютого 2017 року.

Так, у постанові від 07 березня 2017 року зазначено, що позивачем ТОВ «МСС» порушено вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державним стандартів і правил, а саме експлуатуються холодильні приміщення в одноповерховій будівлі, яка не прийнята в експлуатацію, а саме ч.8, ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12, п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року.

Відповідно до вимог ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Ст.41, ст.41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Забезпечення діяльності органу державного архітектурно-будівельного контролю та його працівників необхідними засобами здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно до матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки ТОВ «МСС» був лист ОСОБА_3 захисту економіки в Дніпропетровській області від 10 лютого 2017 року, але законодавством передбачені умови для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, це звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог містобудівного законодавства або вимога правоохоронних органів про проведення перевірки, та вказаний лист не містить відомостей про здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому суд вважає, що позапланова перевірка підприємства була проведена за відсутності підстав, що дають право на її проведення.

Окрім цього, в судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» здійснює будівництво готельного комплексу за рахунок демонтажу 97/100 часток комплексу нежитлових будівель за адресою: вул. Медична, 5А, м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області на підставі Декларації про початок будівельних робіт, зареєстрованої в департаменті архітектурно-будівельної інспекції від 10.02.2015 року.

Згідно до вимог ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та обєктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність обєкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом обєкта є дата реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації або видачі сертифіката.

В п.12, п.16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, вбачається, що Експлуатація обєктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється; замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації чи акті готовності обєкта до експлуатації, за експлуатацію обєкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Відповідно до проектної документації на обєкт «Будівництво готельного комплексу за рахунок демонтажу 97/100 часток комплексу нежитлових будівель за адресою: вул. Медична, 5А, м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області» передбачено будівництво готельного комплексу та 1-поверхової будівлі (кухні) в складі зазначеного проекту, у звязку з чим Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровської області було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт та дана одноповерхова будівля є складовою частиною обєкту та не може розцінюватися як окреме функціонуюче приміщення.

Згідно до вимог ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Статтею 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до п.13, п.14, п.17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244.

Субєкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невідємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, розяснює субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обовязки, передбачені Законом та цим Порядком.

Справа може розглядатися за участю субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Пунктом 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244, визначено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобовязана зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи, що дана відповідальність є видом адміністративної відповідальності субєктів, визначених Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», тому орган, який уповноважений притягати до такої відповідальності і накладати стягнення (які є по суті адміністративним стягненням), має керуватись вимогами Закону «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», а також загальними нормами і принципами притягнення до адміністративної відповідальності, встановленими Конституцією України і Кодексом України про адміністративні правопорушення, а в частині визначення наявності події та складу правопорушення - виходити виключно з об'єктивної сторони та об'єкту, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтями 277-2, 279, 249 КУпАП встановлено обов'язковість завчасного (за три дні) повідомлення про розгляд справи з зазначенням дати і місця розгляду справи; відкритий розгляд справи про адміністративне правопорушення; визначено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення з наданням особі, що притягається до відповідальності бути присутньою при розгляді, надавати пояснення, подавати докази.

Так, судом встановлено, що жодного доказу на підтвердження зовнішнього вигляду обєкта містобудування як закінченого будівництвом обєкту, тобто наявність зовнішньої реклами, розпорядку, тобто експлуатацію приміщення, суду не надано та не підтверджено належними доказами факту експлуатації обєкту містобудування.

Статтею 5 КАС України, передбачено право особи на звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом, якщо вона вважає, що рішенням, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Виходячи з визначеного основним законом і КУпАП принципу презумпції невинуватості і покладеного на орган, що розглядає справу про притягнення до відповідальності, обов'язку довести наявність події і складу правопорушення - то у даному випадку саме відповідач - при складенні протоколу про правопорушення повинен був зібрати докази з метою фіксації і підтвердження правопорушення та його вчинення саме вказаною особою, надати даному правопорушенню належну кваліфікацію та забезпечити права особи, що притягається до відповідальності, а не перекладати на вказану особу тягар доказування невинуватості.

Як видно з наданих доказів, з відомостей, зазначених у протоколі та у постанові, а також з наданих позивачем суду доказів, - відповідач не виконав наведені вище вимоги закону, не довів наявності події та складу зазначеного в оскаржуваної постанові правопорушення, відповідальність за які передбачена Законом «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», і не довів наявність підстав для притягнення позивача до відповідальності.

Враховуючи викладене, а також те, що при розгляді справи відповідачем не повно, не об'єктивно та не всебічно з'ясовано усі обставини справи, що мають істотний вплив на правильність прийнятого рішення, суд вважає, що постанова № 1-К-Ю, яка винесена 07 березня 2017 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_6 про притягнення ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» за абз.3 п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу винесена без урахуванням усіх обставин справи, а тому є протиправною та підлягає скасуванню.

Ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1, 2 стаття 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ст.245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Приписами ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи, що позовні вимоги позивача задоволенні, а тому з урахуванням КАС України, з ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради на користь позивача підлягає стягненню сплачений ними судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», ст. ст. 241, 244-246, 260, 293, 295 КАС України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» до ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, задовольнити.

Постанову № 1-К-Ю від 07 березня 2017 року, яка винесена Начальником ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради ОСОБА_6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС» визнати протиправною та скасувати.

Стягнути з ОСОБА_3 Державного архітектурно-будівельного контролю Камянської міської ради понесені судові витрати в розмірі 2 160 грн. на користь ОСОБА_1 з обмеженою відповідальністю «МСС».

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, у разі застосування судом ч.6 ст.250 КАС України, з часу складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти дні з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Похваліта С. М.