Справа № 826/13705/17
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2018-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

16 квітня 2018 року № 826/13705/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., при секретарі судового засідання Новик В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомПриватного підприємства «Виробничо-комерційна фірма «МАВА»
до третя особаДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест»
провизнання протиправним та скасування наказу від 10.10.2017 №323,
за участі представників сторін:

від позивача - Гавриленко С.М., Онопрієнко В.Ф.,

від відповідача - Сидора Ю.Г.,

від третьої особи - Чернишенко А.М., Юрік О.Є., Якіменко В.П.

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Приватне підприємство «Виробничо-комерційна фірма «МАВА» з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.10.2017 №323 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.10.2017 відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що оскаржуваний наказ винесено відповідачем з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, оскільки позивача не було належним чином повідомлено про факт проведення перевірки, акт за її результатами складено не було, перевірка проведена за відсутності представника позивача. Крім того, за твердженнями представника позивача, в оскаржуваному наказі не зазначено яке з порушень вчинено Приватним підприємством «Виробничо-комерційна фірма «МАВА», що могло стати підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації.

У судовому засіданні 18.12.2017 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача залучено Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест».

Під час судового розгляду справи представниками третьої особи неодноразово заявлялись клопотання про витребування доказів, виклик свідків, проведення експертизи та про виклик експерта, у задоволенні яких судом відмовлено, виходячи з необґрунтованості останніх як таких, що не стосуються предмета дослідження у даній адміністративній справі, виходячи із заявлених предмету та підстав позову. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2018 також відмовлено у задоволенні заяви представника третьої особи про забезпечення доказів.

На підставі викладеного, представником третьої особи двічі заявлено відвід головуючому судді, з огляду на що, ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.02.2018 та від 19.03.2018 провадження у справі №826/13705/17 було зупинено до вирішення заяви представника третьої особи про відвід судді.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.02.2018 та від 27.03.2018, відповідно, поновлено провадження у справі №826/13705/17.

У призначене судове засідання 16.04.2018 з'явились представники позивача, відповідача та третьої особи.

Представники позивача заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили суд задовольнити їх з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримавши доводи, викладені у письмових запереченнях проти позову, в яких зазначено про правомірність оскаржуваного наказу, прийнятого у межах та на підставі наявних у відповідача повноважень, виходячи з виявлених порушень, які є підставою для скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації, попередньо поданих позивачем до органу державного-архітектурно-будівельного контролю, а саме: зазначення у них недостовірних даних, про що свідчать дані, викладені у висновку експерта від 26.04.2017 №113-1/04/2017 (судовий експерт Вець В.В.). При цьому, під час судового розгляду справи представником відповідача наголошено на тому, що у разі відсутності суб'єкта господарювання під час проведення позапланової перевірки посадова особа Департаменту не повинна складати акт і лише у разі не допуску посадової особи до перевірки, відмови суб'єкта містобудування у наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а також відсутності суб'єкта містобудування посадова особа Департаменту складає відповідний акт.

Представники третьої особи також вказали про необґрунтованість заявлених позовних вимог, оскільки у скасованих деклараціях позивачем вказано недостовірні дані, що порушує права та охоронювані законом інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест», як інвестора вказаного будівництва.

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заперечення та письмові пояснення третьої особи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено наказ від 10.10.2017 №323 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації», яким, відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 5 п. 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VIII та на підставі листа судового експерта Вець Віктора Володимировича наказано скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція з надбудовою надземного паркінгу по вул. Борщагівська, 154-А, у Солом'янському районі м. Києва» від 28.05.2012 №КВ 1, замовник - Приватне підприємство «Виробничо-комерційна фірма «МАВА», а також скасувати реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації «Реконструкція з надбудовою надземного паркінгу по вул. Борщагівська, 154-А, у Солом'янському районі м. Києва» від 25.12.2013 №КВ 28, замовник - Приватне підприємство «Виробничо-комерційна фірма «МАВА».

Вважаючи вказаний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

При цьому, у силу ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

На виконання ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Крім того, відповідно до пп. 8-11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. Дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження. Видача дозволу здійснюється шляхом внесення даних до реєстру з дотриманням вимог Законів України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та «Про адміністративні послуги». Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З аналізу наведених законодавчих положень вбачається, що останніми чітко визначено процедуру проведення перевірки достовірності даних, наведених у деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації, шляхом проведення позапланової перевірки та визначення строку проведення такої перевірки, а саме: відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язаний протягом трьох місяців з дня подання відповідної декларації провести позапланову перевірку достовірності даних, наведених у декларації.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 02.02.2016 у справі №825/837/14 (провадження №К/800/46348/14) (ЄДРСР №55908622) та від 14.11.2017 у справі №817/1421/16 (провадження №К/800/22046/17) (ЄДРСР № 70324935).

Слід одразу зазначити, що оскаржуваним наказом від 10.10.2017 №323 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28.05.2012 №КВ та декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 25.12.2013 №КВ 28, тобто реєстрацію декларацій, тримісячний строк з дня подання яких минув задовго до прийняття оскаржуваного наказу.

При цьому, посилання представника третьої особи на постанову Верховного Суду від 14.03.2018 у справі №826/10310/17 не спростовує факту необхідності проведення у межах правовідносин, алогічних спірним, перевірки, оскільки такого правового висновку Верховним Судом у вказаному рішенні зроблено не було.

Так, за твердженнями представника відповідача, викладених у додаткових поясненнях від 19.03.2018, 28.09.2017 під час виїзду посадової особи Департаменту для проведення позапланової перевірки на вул. Борщагівській, 154-А у Солом'янському районі м. Києва будівельні роботи не виконувались, уповноважені особи замовника будівництва - Приватного підприємства «Виробничо-комерційна фірма «МАВА» - були відсутні. На підставі викладеного, як наголошено представником відповідача, листом Департаменту від 29.09.2017 №073-8954 на адресу позивача направлено запрошення для прибуття до Департаменту та зазначено перелік документів, які необхідно надати.

Отже, фактично представником відповідача зазначено про факт проведення у межах спірних правовідносин позапланової перевірки. При цьому, під час судового розгляду справи представником відповідача наголошено на тому, що у разі відсутності суб'єкта господарювання під час проведення позапланової перевірки посадова особа Департаменту не повинна складати акт і лише у разі не допуску посадової особи до перевірки, відмови суб'єкта містобудування у наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а також відсутності суб'єкта містобудування посадова особа Департаменту складає відповідний акт.

Водночас, слід зазначити, що вказані твердження відповідача суперечать положенням п. 16 та 18 Порядку №553, згідно з якими за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Таким чином, за результатами кожного заходу державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. Законодавчо мотивованих виключень з цього положення у наведених нормативно-правових актів не зазначено.

Крім того, підставою для виїзду посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення перевірки, як було зазначено вище, є направлення на перевірку, копії якого відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, суду не надано, що додатково свідчить про відсутність факту належним чином призначеної перевірки, у межах якої прийнято оскаржуваний наказ.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) під час винесення оскаржуваного наказу порушено процедуру його прийняття, про що слушно вказано у позовній заяві, а саме: без проведення позапланової перевірки, оформленої належним чином та проведеної у межах законодавчо встановлених для цього строків.

Крім того, суд звертає увагу на те, що єдиною підставою для прийняття оскаржуваного наказу слугували висновки про недостовірність даних, зазначених у скасованих деклараціях, що, за твердженням відповідача, підтверджено виключно даними, викладеними у висновку експерта від 26.04.2017 №113-1/04/2017 (судовий експерт Вець В.В.), складеного на підставі заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест».

Разом з тим, доказів того, що посадовими особами відповідача безпосередньо вчинено дії з перевірки спірного об'єкту та перевірки даних, вказаних у наведеному висновку експерта, відповідачем суду не надано. Відтак, останнім фактично делеговано власні повноваження у сфері містобудівної діяльності іншій особі - судовому експерту, - що не відповідає положенням ч. 2 ст. 19 Конституції України.

З урахуванням всього викладеного вище, суд вказує на протиправність оскаржуваного наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.10.2017 №323 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації» та скасування останнього.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення останніх у повному обсязі.

Крім того, суд вказує про необґрунтованість заяви представника третьої особи про постановлення окремої ухвали, оскільки виходячи з положень ч. 1 ст. 249 Кодексу адміністративного судочинства України, постановлення окремої ухвали є правом суду, яке останній використовує на власний розсуд. Натомість, виходячи з наявних у даній адміністративній справі доказів, заявлених предмету та підстав позову, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаної заяви третьої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 24.10.2017 №296, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 1 600,00 грн., який підлягає присудженню на користь останнього.

Керуючись статтями 77, 139, 245, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного підприємства «Виробничо-комерційна фірма «МАВА» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» (, адреса: 01135, м. Київ, вул. В. Чорновола, 2) задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.10.2017 №323 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації».

Присудити здійснені Приватним підприємством «Виробничо-комерційна фірма «МАВА» (, адреса: 03056, м. Київ, вул. Борщагівська, 154) документально підтверджені судові витрати у розмірі 1 600,00 грн. (однієї тисячі шестисот грн. 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок

Повний текст рішення складено 24.04.2018.