Справа № 688/3762/17
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2018-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 688/3762/17

Головуючий у 1-й інстанції: Козачук С.В.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

25 квітня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради на рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, завідувача сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_3 про визнання дій неправомірними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради (далі відповідач 1), завідувача сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_3 (далі відповідач 2), в якому просив визнати неправомірними дії відповідача 2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.9 ст.96 КУпАП, визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 14 від 30.11.2017 року та закрити провадження у справі, відповідно до п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 січня 2018 року позов задоволено частково: вирішено постанову завідувача сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради ОСОБА_3 №14 від 30 листопада 2017 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 у виді штрафу в розмірі 8500 гривень за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 9ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення скасувати та надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідачі подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що оскаржувана постанова винесена уповноваженою на те особою та у відповідності до вимог чинного законодавства. Також апелянтами вказано, що судом першої інстанції при прийнятті рішення залишено поза увагою ту обставину, що відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП особа яка вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), притягується до адміністративної відповідальності в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи судовими повістками, в судове засідання не з'явилися та уповноважених представників не направили.

До початку розгляду справи від представників сторін надійшли клопотання про відкладення розгляду справи, однак зважаючи, що обгрунтування клопотань не підтверджені будь-якими доказами та на строки апеляційного розгляду даної справи, встановлені ст.286 КАС України, колегія суддів відмовила в задоволенні клопотань.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги за наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджуться слідуюче.

16.11.2017 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_3 на підставі направлення від 14.11.2017 року за №60 проведено позапланову перевірку дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері м.Шепетівка вул. А.Молодики,10.

За результатами перевірки складено акт, зі змісту якого встановлено, що ОСОБА_2 на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул.А.Молодики в м.Шепетівка розпочав будівництво гаража загальною площею 32 м.кв. з прибудовою господарських приміщень та погреба загальною площею 73 м.кв. без проектної документації, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт та без виділення земельної ділянки для цього будівництва, а експлуатація вищевказаних будівель здійснюється без введення в експлуатацію.

В подальшому 16.11.2017 року посадовою особою ДАБК на ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення за ознаками правопорушень, передбачених статтями 4,9 Закону України "Про архітектурну діяльність", ст.26, п.1 ч.1 ст.34 та ч.8 ст.39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

30.11.2017 року ОСОБА_3 за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення на підставі протоколу від 16.11.2017 року, складеного відносно ОСОБА_2, прийнято постанову у справі про адміністративне правопорушення № 14, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Не погодившись з такими діями відповідача та винесеною ним постановою про адміністративне правопорушення, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана постанова відповідача, винесена на підставі акту перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення від 16.11.2017 року, які не відповідають вимогам закону, а відтак не можуть слугувати доказами вчинення адміністративного правопорушення.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить із такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі-Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі - Закон України №208/94-ВР).

У відповідності до ч.1 та 4 ст.41 Закону України від 17.02.2011 року № 3038 «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон № 3038-IV) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок № 553), встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктами 16,17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до статті 9 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За правилами ст.26 Закону №3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється (ч.8 ст.39 Закону №3038-VI).

Таким чином, аналіз вищезазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що здійсненню будь-якого з видів будівельних робіт, передує повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт. А експлуатація закінченого об'єкта будівництва дозволяється тільки після прийняття його в експлуатацію.

Відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, передбачена статтею 96 КУпАП.

Так, ч.5 ст.96 КУпАП встановлено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті тягнуть за собою накладення штрафу від пятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.9 ст.96 КУпАП експлуатація обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від пятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244).

Згідно пункту 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Водночас у пункті 10 Порядку №244 зазначено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 16 Порядку №244 встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі-справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з пунктом 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

За правилами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, з матеріалів справи слідує, що відповідно до рішення Шепетівської міської ради від 18.12.2003 року ОСОБА_4 видано ордер на службове житлове приміщення № 002875 в м.Шепетівка по вул. Крупської,10 (перейменовано на вул.А.Молодики,10), яке в подальшому було приватизоване.

14.11.2017 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_3 видано направлення на проведення позапланової перевірки на прибудинковій території по вул. А.Молодики,10 в м.Шепетівка щодо дотримання суб'єктом містобудування ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Підставою для видачі направлення слугували звернення адміністративно-комунальної інспекції та громадянки ОСОБА_5

В подальшому 16.11.2017 року завідувачем сектору з питань ДАБК Шепетівської міської ради ОСОБА_3 та головним спеціалістом сектору з питань ДАБК ОСОБА_6 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, однак не ОСОБА_4 як вказано в повідомленні, а ОСОБА_2

За результатами перевірки, в той же день, ОСОБА_3 складено акт та протокол про адміністративне правопорушення зі змісту яких слідує, що ОСОБА_2 на прибудинковій території житлового будинку №10 по вул.А.Молодики в м.Шепетівка розпочав будівництво гаража загальною площею 32 м.кв. з прибудовою господарських приміщень та погреба загальною площею 73 м.кв. без проектної документації, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт та без виділення земельної ділянки для цього будівництва; експлуатація вищевказаних будівель здійснюється без введення в експлуатацію. На підставі протоколу від 16.11.2017 року відносно позивача винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 14, якою останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 9 ст. 96 КУпАП.

Колегія суддів звертає увагу, що ні з протоколу ні з акту перевірки не вбачається, чому відповідач дійшов висновку про те, що правопорушення вчинені саме громадянином ОСОБА_2, оскільки згідно матеріалів справи позивач є інвалідом першої групи та потребує стороннього догляду, що ставить під сумнів фізичну спроможність останнього щодо здійснення будівельних робіт.

Крім того, з пояснень представника позивача ОСОБА_7- дружини позивача, що проживає разом з ним в квартирі №2, житлового будинку №10 по вул.А.Молодики в м.Шепетівка слідує, що дане житло їй надавалось як службове, а в 2007 році приватизовано, однак обстежувані відповідачем будівлі ними не будувались, правовстановлюючі документи на них відсутні, а приміщення погреба збудовано взагалі 100 років тому. Автомобіля у них немає, а тому гараж та сарай не експлуатується.

Разом з тим, проведення перевірки відбулось без участі позивача, оскільки він через хворобу, не може пересуватися, протокол та припис завідувачем сектору з питань ДАБК були надані йому на підписання вже після їх складання.

Також ОСОБА_7 вказала, що в 2009 році зверталась до міської ради за отриманням містобудівних умов та обмежень на будівництво господарської споруди та отримала дозвіл на виконання будівельних робіт. Вказане підтверджується наявним в матеріалах справи рішенням №257 від 29.09.2009 року.

При цьому, колегія суддів зауважує, що на спростування пояснень представника позивача, відповідачем не надано жодного належного доказу.

Водночас, колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що суд першої інстанції необгрунтовано вказав як на недолік в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному на ОСОБА_2 те, що проведеною перевіркою встановлено вчинення позивачем два правопорушення, а притягнуто останнього до відповідальності лише за одне, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Разом з тим, на думку колегії суддів, вказана обставина не спростовує висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваній постанові та не може бути підставою для її скасування.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної постанови із дотриманням норм матеріального права, а тому підстав для її скасування не вбачається. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвали суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 272,286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради залишити без задоволення, а рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 31 січня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_8 ОСОБА_9