Справа № 808/2912/17
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2018-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

22 березня 2018 року Справа № 808/2912/17 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стрельнікової Н. В.,

за участю секретаря Фесик А.В.

представників позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2

представника відповідача: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Запоріжжі адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 БКВ»

до Головного управління ДФС у Запорізькій області

про встановлення відсутності повноважень та визнання протиправними дій, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ОСОБА_4 БКВ" (далі - позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - відповідач), в якому позивач з урахуванням заяви про зміну позовних вимог вх. №34060 від 05.12.2017 просить суд:

-встановити відсутність повноважень Головного управління Державної фіскальної служби України у Запорізькій області у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість на проведення документальних позапланових виїзних перевірок товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 БКВ» з підстав не передбачених пунктом 200.11 ст. 200 Податкового кодексу України та внесення інформації про такі перевірки до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість;

-визнати протиправними дії відповідача щодо внесення в ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість по податковій декларації № інформації про проведення документальної перевірки та про податкове повідомлення-рішення.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 21.08.2017 позивач засобами телекомунікаційного зв'язку направило на адресу Запорізької ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2017 року та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації. Відповідно до вказаної заяви, сума податку, заявлена до бюджетного відшкодування на рахунок ТОВ ОСОБА_4 БКВ складає 28 909 824 грн. Однак, відповідачем замість внесення до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про узгодженість бюджетного відшкодування та його суми, внесено інформацію про проведення документальної перевірки. Вважає такі дії фактичним затягуванням строків узгодження суми бюджетного відшкодування та такими що порушують права позивача. Просить адміністративний позов задовольнити.

Відповідач позов не визнав, про що надав до суду відзив на адміністративний позов (вх. № 1861 від 18.01.2018 та №3416 від 01.02.2018). Зокрема, вказує, що Довідкою №134/1/08-12-01/40921939 від 15.08.2017 про результати камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ ОСОБА_4 БКВ за липень 2017 року, встановлена наявність достатніх підстав, що свідчать про необхідність проведення документальної позапланової перевірки, а саме встановлена вірогідність формування податкового кредиту за рахунок передплат при відсутності поставки товару, чим можливо порушення пп. б, в, п. 200.4 ст.200 Податкового кодексу України. Наказом ГУ ДФС у Запорізькій області від 18.09.2017 №2466 призначено документальну позапланову виїзну перевірку позивача з питання достовірності нарахування відємного значення з податку на додану вартість за липень 2017 року, в ході якої встановлено відсутність права на отримання суми бюджетного відшкодування за липень 2017 року та відсутність права на врахування такої суми відємного значення при наданні бюджетного відшкодування ПДВ на суму 9 760 332 грн. При цьому звертає увагу, що позивачем не оскаржується в суді податкове повідомлення-рішення № від 13.11.2017, згідно якого встановлена відсутність права на отримання суми бюджетного відшкодування та відсутність права на врахування такої суми відємного значення при наданні бюджетного відшкодування ПДВ на суму 9 760 332 грн., тобто зазначені суми є неузгодженими. Просить в задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 18.12.2017 призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначення підготовчого засідання на 18.01.2018.

Ухвалою суду від 18.01.2018 відкладено підготовче засідання на 15.02.2018.

15.02.2018 судом продовжено підготовче засідання на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 19.03.2018.

19.03.2018 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи на 22.03.2018.

Вислухавши пояснення представників позивача, заперечення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, суд з'ясував наступне.

Як свідчать матеріали справи, позивачем 21.08.2017 подано засобами телекомунікаційного зв'язку до Запорізької ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області Податкову декларацію з податку на додану вартість за липень 2017 року (звітну) та Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) за липень 2017 року (а.с.7-23).

Згідно вказаної податкової звітності: від'ємне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 Податкової декларації з податку на додану вартість) складає 28 909 824 грн.; сума бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку "Сума від'ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19-рядок 19.1), яка: підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку" (р.20.2.1) складає 30 711 709 грн.

Довідкою №134/1/08-12-01/40921939 від 15.08.2017 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "ОСОБА_4 БКВ" за липень 2017 року (Податкова декларація з податку на додану вартість № від 21.08.2017) встановлено наявність достатніх підстав, які свідчать про необхідність проведення документальної позапланової виїзної перевірки: встановлена вірогідність формування податкового кредиту за рахунок передплат при відсутності поставки товару, чим можливо порушення пп."б", пп."в" п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України .

На підставі наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 18.09.2017 №2466, направлення від 27.09.2017 №2006, 2007 фахівцями Головного управління ДФС у Запорізькій області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ ОСОБА_4 БКВ з питання достовірності нарахування відємного значення з податку на додану вартість за липень 2017 року, за результатом якої складено ОСОБА_1 від 06.10.2017 №559/08-01-12-02/40921939.

У звязку з наданими позивачем запереченнями на ОСОБА_1 від 06.10.2017 №559/08-01-12-02/40921939, на підставі наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 27.10.2017 №2931, направлення від 30.10.2017 №2273, фахівцями Головного управління ДФС у Запорізькій області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ ОСОБА_4 БКВ з питань, що стали предметом заперечень при здійсненні взаємовідносин з СФГ «Утро», ПП «Агрофірма «Славута», ТОВ «Гермес», ТОВ «Агроплюс-Сервіс», ТОВ «Восток Л», за результатом якої складено ОСОБА_1 від 06.11.2017 №623/08-01-12-02/40921939.

За змістом вказаного ОСОБА_1 перевірки від 06.11.2017 №623/08-01-12-02/40921939 перевіркою встановлено:

- порушення пп.б, пп.в п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, в результаті чого:

- у ТОВ ОСОБА_4 БКВ відсутнє право на врахування суми відємного значення 9 760 332 грн. (551,76 грн.+74880,25 грн. + 9 684 900,12 грн.) при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість та отримання даної суми бюджетного відшкодування за липень 2017р.;

- ТОВ ОСОБА_4 БКВ занижено від'ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) (р.21) на суму 9 760 332 грн.

На підставі ОСОБА_1 від 06.11.2017 №623/08-01-12-02/40921939 відповідачем прийнято податкове повідомлення рішення від 13.11.2017 №, яким виявлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період липень 2017 року та відсутність права на врахування такої суми відємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку у сумі 9 760 332 грн.

Позивач вважаючи, що у відповідача відсутні повноваження у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість на проведення документальних позапланових виїзних перевірок, а також вважаючи протиправними дії відповідача щодо внесення в ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість по податковій декларації № інформації про проведення документальної перевірки та про податкове повідомлення-рішення, звернувся до суду із цим позовом.

Відповідно до пп.14.1.18 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України бюджетне відшкодування - це відшкодування від'ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Згідно з п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Як зазначено у п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, при від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

У п.200.7 ст.200 Податкового кодексу України зазначено: 200.7. Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації. 200.7.1. Формування ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів. До такого ОСОБА_5 вносяться такі дані: 1) найменування платника податку та його індивідуальний податковий номер; 2) дата подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку, поданої у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); 3) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначена у кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобовязань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; 4) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшена на суму податкового боргу; 5) реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування; 6) реквізити бюджетних рахунків для перерахування у рахунок сплати грошових зобовязань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; 7) реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування податку; 8) дата початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява про повернення суми бюджетного відшкодування, з обовязковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); 9) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дата поданої до контролюючого органу заяви в разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; 10) дата складення та вручення платнику податків акта перевірки; 11) дата та номер податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням (у разі подання) уточнюючого розрахунку, неузгоджена контролюючим органом; 12) дата початку оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, що оскаржується; 13) дата закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, узгоджена за результатами оскарження; 14) сума узгодженого контролюючим органом бюджетного відшкодування за кожною заявою та дата її узгодження; 15) дата та сума повернення бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку; 16) дата та сума зарахування (перерахування) в рахунок сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету. Внесення даних до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування посадовими особами відповідних органів здійснюється з дотриманням вимог законів щодо електронного підпису та електронного документообігу. Порядок ведення та форма ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування затверджуються Кабінетом ОСОБА_6 України. 200.7.2. Заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження. Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування. 200.7.3. ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, передбачені підпунктом 200.7.1 цього пункту, крім підпункту 5 підпункту 200.7.1 цього пункту щодо реквізитів поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування, не є інформацією з обмеженим доступом та підлягають щоденному, крім вихідних, святкових та неробочих днів, оприлюдненню на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Порядок надання відповідної інформації центральним органом виконавчої влади, що реалізує податкову та митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для її оприлюднення на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики".

Як зазначено вище, відповідно до пп.200.7.2 п.200.7 ст.200 Податкового кодексу України повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Позивачем, його представниками не надано до суду доказів, документів, які б підтверджували узгодження суми бюджетного відшкодування, зазначеної у Податковій декларації з податку на додану вартість за липень 2017 року після прийняття податкового повідомлення-рішення № від 13.11.2017.

Як передбачено п.200.10 ст.200 Податкового кодексу України, у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання). Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Досліджена судом Довідка №134/1/08-12-01/40921939 від 15.08.2017 (а.с. 150-153) про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "ОСОБА_4 БКВ" за липень 2017 року, якою встановлена наявність підстав для проведення документальної позапланової виїзної перевірки: встановлена вірогідність формування податкового кредиту за рахунок передплат при відсутності поставки товару, чим можливо порушено пп."б", пп."в" п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України.

Вказане стало підставою для не отримання ТОВ "ОСОБА_4 БКВ" права на автоматичне бюджетне відшкодування податку на додану вартість.

Відповідно до п.200.11 ст.200 Податкового кодексу України контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від'ємного значення, сформованого за операціями: за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками; з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу. Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

ГУ ДФС у Запорізькій області документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "ОСОБА_4 БКВ" з питання достовірності нарахування від'ємного значення з податку на додану вартість за липень 2017 року проводилась за Наказом №2466 від 06.10.2017 та за Наказом №2931 від 27.10.2017, які позивачем - не оскаржувалися. Доказів не допуску співробітників контролюючого органу до перевірки відповідно до ст.81 Податкового кодексу України позивачем, його представниками до суду не надано.

Згідно з п.3 "Порядку ведення ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість", затвердженого 25.01.2017 постановою Кабінету ОСОБА_6 України №26 (надалі - "Порядок ведення ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість"), формування ОСОБА_5 здійснюється автоматично на підставі баз даних ДФС та Казначейства.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення заяв до ОСОБА_5 (п.6 "Порядку ведення ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість").

Відповідно до п.7 "Порядку ведення ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість" інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в ОСОБА_5 органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку. У разі коли за результатами перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, орган ДФС не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника податку або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов'язаний внести відповідні дані до ОСОБА_5. Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду орган ДФС на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов'язаний внести до ОСОБА_5 дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку.

З урахуванням обставин справи, наявності не скасованого податкового повідомлення-рішення № від 13.11.2017 дії відповідача, на думку суду, не суперечать приписам пп.200.7.1 п.200.7 ст.200 Податкового кодексу України, "Порядку ведення ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість".

Як передбачено п.200.15 ст.200 Податкового кодексу України, у разі якщо за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку або контролюючий орган розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов'язаний повідомити про це орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. Орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів припиняє процедуру відшкодування в частині оскаржуваної суми до набрання законної сили судовим рішенням. Після закінчення процедури адміністративного або судового оскарження контролюючий орган протягом п'яти робочих днів, що настали за днем отримання відповідного рішення, зобов'язаний подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми податку, що підлягає відшкодуванню з бюджету (…).

Звідси, до скасування податкового повідомлення-рішення № від 13.11.2017 (до закінчення процедури судового оскарження) ТОВ "ОСОБА_4 БКВ" не має права на бюджетне відшкодування не узгодженої суми податку на додану вартість.

З вказаних підстав відсутня можливість виключити з ОСОБА_5 заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість по Податковій декларація з податку на додану вартість № від 21.08.2017 інформацію про проведення документальної перевірки та похідну від неї інформацію: про податкове повідомлення-рішення.

Компетенція контролюючого органу, як і будь-якого іншого органу - це обсяг прав та обов'язків, які визначено законодавством, на вчинення тих чи інших дій (прийняття рішень), направлених на виконання цим органом функцій та завдань, які на нього покладено. Наявність будь-яких порушень, допущених контролюючим органом під час здійснення перевірки, звірки, оформлення та підписання довідки/акту перевірки, довідки звірки, не може свідчити про відсутність компетенції у цього органу щодо вчинення таких дій.

Термін "дискреційне повноваження" відповідно до Рекомендації Комітету ОСОБА_6 Європи №R(80)2, прийнятої 11.03.1980 на 316-му засіданні заступників міністрів означає повноваження, яке надає певний адміністративному органу ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятним.

Колегія суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 14.03.2017 по справі №21-3063а16 висловило правову позицію про те, що: … суд не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) відповідача поза межами перевірки за критеріями відповідності прийняття ним рішень (вчинення дій).

У суду відсутні зауваження щодо виконання відповідачем власних дискреційних функцій по здійсненню камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість ТОВ ОСОБА_4 БКВ та реалізації її результатів у системах адміністрування податку на додану вартість.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб'єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність своїх дій, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 77, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративний позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4 БКВ» (місцезнаходження: 69005, м. Запоріжжя, вул. Якова Новицького, 11, ідентифікаційний ) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (місцезнаходження: 69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166, ідентифікаційний ) про встановлення відсутності повноважень та визнання протиправними дій відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України та може бути оскаржене у порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 295, 296 та 297 КАС України.

Суддя Н.В. Стрельнікова