Справа № 823/1050/18
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2018-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2018 року справа № 823/1050/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Руденко А.В.,

секретаря - Сачинської В.С.,

за участю:

представника позивача - Дворкової А.В. (за довіреністю),

відповідача - Ільченко І.С.,

представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України - Дробот М.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Департамента архітектури та містобудування Черкаської міської ради до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 та Державна архітектурно-будівельна інспекція України про скасування рішення №1317 від 01.12.2017, -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області Ільченко І.С., треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 та Державна архітектурно-будівельна інспекція України, в якому просить скасувати рішення №1317 від 01.12.2017.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що рішенням відповідача №1370 від 01.12.2017, прийнятого на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.11.2017, скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки НОМЕР_1 від 14.03.2016. Вказане рішення прийняте з підстав недотримання позивачем при видачі будівельного паспорта пункту 1.2 розділу І, Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 та частини 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з рішенням №1317 від 01.12.2017 зазначає, що відповідно Плану зонування території м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради №2-513 від 04.12.2014, земельна ділянка належить до зони Ж-2п - зони блокованої малоповерхової житлової забудови. Відповідно ДБН В. 2.2-15-5005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН В.1.17-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДК 018-2000 блокованого типу можуть бути як багатоквартирні, так і одноквартирні будинки. Об'єкт, на який видано будівельний паспорт, не є частиною багатоквартирного будинку з один виходом на всі квартири із нього, а містить всі ознаки індивідуального житлового будинку, але зблокованого типу, оскільки в ньому розміщена одна квартира з власним виходом на окремо розташованій земельній ділянці. Також послався на роз'яснення Мінрегіонбуду України №81143-934-17 від 13.10.2017, відповідно до якого, ознакою садибної забудови є безпосередня належність об'єктів домоволодіння до окремої земельної ділянки.

Відповідач проти позову заперечила. 04.04.2018 надала відзив, в якому зазначила, що будівельний паспорт НОМЕР_1 від 14.12.2016 видано всупереч вимог Порядку №103, оскільки на земельній ділянці будується не індивідуальний, а зблокований (квартирний) житловий будинок. Враховуючи вказане, для будівництва мали бути видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, а не будівельний паспорт.

Вважає посилання позивача на ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію наказом Держстандарту України №507 від 17.08.2000, безпідставним з огляду на те, що Держстандарту України не є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування і стосується статистичної діяльності. Також вважає посилання на роз'яснення Мінрегіонбуду України №81143-934-17 від 13.10.2017 безпідставним з огляду на те, що позивачем процитовано лише уривки із вказаного роз'яснення.

Крім цього вказала, що згідно ескізного проекту загальна площа будинку складає 242,1 кв. м. та з урахуванням площі перспективного будинку на сусідній ділянці не додержується і граничнодопустимі параметри забудови (300 кв. м.).

З вказаних підстав просив у задоволенні позову відмовити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державна архітектурно-будівельна інспекція України 04.04.2018 надала пояснення щодо позову, в яких зазначила, що будівельний паспорт НОМЕР_1 від 14.12.2016 видано всупереч вимог Порядку №103, оскільки на земельній ділянці будується не індивідуальний, а зблокований (квартирний) житловий будинок. Враховуючи вказане, для будівництва мали бути видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, а не будівельний паспорт.

Вважає посилання позивача на ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію наказом Держстандарту України №507 від 17.08.2000, безпідставним з огляду на те, що Держстандарту України не є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування і стосується статистичної діяльності. Також вважає посилання на роз'яснення Мінрегіонбуду України №81143-934-17 від 13.10.2017 безпідставним з огляду на те, що позивачем процитовано лише уривки із вказаного роз'яснення.

Крім цього вказала, що згідно ескізного проекту загальна площа будинку складає 242,1 кв. м. та з урахуванням площі перспективного будинку на сусідній ділянці не додержується і граничнодопустимі параметри забудови (300 кв. м.).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, позов просив задовольнити.

Відповідач в судому засіданні просив у задоволенні позову відмовити.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України у задоволенні позову просив відмовити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_4 був повідомлений про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується інформацією з офіційного сайту Укрпошти про відстеження поштового відправлення. згідно з яким судова повістка про призначення судового засідання вручена йому особисто 20.04.2018, письмових пояснень до суду не надав, про причини неявки у судове засідання не повідомив.

Згідно з частиною третьою статті 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі неповідомлення ним про причини неявки.

З огляду на вказане суд здійснює судовий розгляд справи за відсутності третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_4

Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, представника третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд встановив наступне.

14.03.2016 управлінням планування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради ОСОБА_4 виданий будівельний паспорт НОМЕР_1 на будівництво зблокованого житлового будинку з мансардою та господарської будівлі по АДРЕСА_1. (а.с. 10).

Згідно з направленням на проведення планової перевірки №49 від 10.10.2017, виданим начальником Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Полтавцем В.П. головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Глазепа Р.І. та Ільченко І.С. були направлені для проведення планової перевірки на Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

Згідно з направленням на проведення №49/1 від 09.11.2017, виданим начальником Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Полтавцем В.П. головні інспектори будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Глазепа Р.І. та Шинкарук С.М. були направлені для проведення планової перевірки на Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

За результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. та головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Шинкарук С.М. із залученням начальника інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Глазепи Р.І. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2017, яким встановлено порушення при видачі будівельного паспорта НОМЕР_1 від 14.03.2016:

- будівельний паспорт видано на будівництво секцій зблокованого житлового будинку, який не є індивідуальним (садибним) житловим будинком, садовим, дачним будинком, що є порушенням частини 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 1.2 Порядку №1.

На підставі акту перевірки від 22.11.2017 головним інспектором будівельного нагляду Ільченко І.С. було прийнято рішення №1317 від 01.12.2017 (а.с. 20-25), яким скасовано дію будівельного паспорта НОМЕР_1 від 14.03.2016, оскільки він прийнятий з порушенням:

- пункту 1.2 розділу І «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011, та частини 1 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з рішенням №1317 від 01.12.2017, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим фактичним обставинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.11 №3038-VІ (у подальшому - Закон №3038-VІ).

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ доповнено Закон 3038-V1 статтею 411,якою передбачено державний архітектурно-будівельний нагляд за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Згідно частини 2 статті 411 Закону №3038-VІ державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об?єктами нагляду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (у подальшому - Порядок №698), пунктом 2 якої передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відтак, відповідач здійснив перевірку позивача з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в межах наданої йому компетенції.

Згідно частини 1 статті 27 Закону України №3038-VІ забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Згідно частини 4 статті 27 Закону України №3038-VІ порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до вказаної норми наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. (далі - Порядок №103).

Згідно пункту 1.2 Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відтак, будівельний паспорт надається на будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку, садового будинку, дачного будинку за умови, що їх площа не перевищує 300 квадратних метрів, а висота не перевищує двох поверхів.

Додатком Б (обов'зковим) до ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» визначено, що одноквартирний житловий будинок - одноквартирний (садибний) житловий будинок - індивідуальний, як правило, малоповерховий житловий будинок, що має прибудинкову (присадибну) ділянку. У містах, позаміських зонах та сільській місцевості із одноквартирних житлових будинків формується садибна забудова згідно з 3.4 і 3.18-3.35 ДБН 360.

Також додатком Б (обов'зковим) визначено, що зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.

Пунктом 3.4 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» передбачено, що садибну забудову у містах слід розміщувати:

- у межах міста переважно на вільних територіях, включаючи ділянки, які раніше вважалися непридатними для будівництва, на територіях реконструйованої забудови, існуючої індивідуальної садибної забудови і тієї, що зберігається, враховуючи необхідність збереження характеру міського середовища, що склалося;

- у приміських зонах на резервних територіях, що входять у межу міста, за винятком зелених зон; у нових селищах і тих, що розвиваються, розміщених у межах 30 - 40-хвилинної транспортної доступності.

Садибною забудовою є забудова, яка передбачає розміщення малоповерхового, як правило, житлового будинку на присадибній ділянці, а також така, що забезпечує можливість ведення прибудинкового господарства відповідно до правил, установлених місцевою адміністрацією.

Відтак, індивідуальний (садибний) житловий будинок та зблокований житловий будинок є різними видами будинків, при цьому згідно ч. 4 ст. 27 Закону України №3038-VІ та Порядку №103 будівельний паспорт видається лише на індивідуальний (садибний) житловий будинок.

Суд зазначає, що позивач видав ОСОБА_4 будівельний паспорт НОМЕР_1 від 14.03.2016 на будівництво зблокованого житлового будинку з мансардою та господарської будівлі по АДРЕСА_1, що є порушенням вимог ч. 4 ст. 27 Закону України №3038-VІ та Порядку №103.

Суд погоджується з доводами відповідача про те, що на будівництво зблокованого житлового будинку слід видавати містобудівні умови та обмеження, оскільки пунктом 3.14 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» передбачено, що формування малоповерхової високощільної забудови повинне здійснюватися на основі компактного розміщення блокованих житлових елементів при забезпеченні нормативних санітарно-гігієнічних вимог. Мінімальні розміри формованих внутрішніх двориків визначаються вимогами інсоляції при забезпеченні відстані між вікнами квартир, розміщених з протилежного боку, не менше 15 м (побутовий розрив), а також протипожежними вимогами (додаток 3.1), включаючи забезпечення в'їзду пожежних машин. Проїзди у внутрішні дворики треба приймати (у світлі) не менше 3,4 м, заввишки - не менше 4,25 м. Однак будівельний паспорт таких даних не містить.

Посилання позивача на ту обставину, що земельна ділянка, на якій передбачено будівництво зблокованого житлового будинку, знаходиться в зоні блокованої малоповерхової житлової забудови (Ж-2п), є безпідставним, оскільки не стосується виду містобудівної документації, тобто будівельного паспорта чи містобудівних умов та обмежень, яка надається.

Також є необгрунтованим посилання позивача на Державний класифікатор будівель та споруд (ДК 018-2000) клас 1110 «будинки одноквартирні», до якого відносяться, зокрема, зблоковані будинки з окремими квартирами, оскільки порядок надання будівельного паспорта регулюється спеціальним законодавством, а саме: Законом України №3038-VІ та нормативними актами, прийнятими на його виконання.

Згідно пункту 32 Порядку №698 якщо рішення об?єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Оскільки позивач видав будівельний паспорт НОМЕР_1 від 14.03.2016 замість містобудівних умов та обмежень, усунути вказане порушення неможливо, відтак, будівельний паспорт підлягає скасуванню.

Частина друга статті 77 КАС України передбачає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного суд прийшов до висновку, що відповідач довів правомірність прийнятого ним рішення №1317 від 01.12.2017, тому позов задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга може подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаській окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з днів з дня складення повного тексту рішення.

Рішення у повному обсязі виготовлено 25 квітня 2018 року.

Суддя А.В. Руденко