Справа № 804/7654/17
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2017-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2017 року Справа № 804/7654/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області про застосування заходів реагування, -
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеної Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області у період з 06.11.2017 р. по 13.11.2017 р. перевірки дотримання Комунальним закладом «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, були виявлені численні порушення діючого законодавства, зокрема, вимог Правил пожежної безпеки в Україні, правил ДБН В.2.5-56:2014, Кодексу цивільного захисту України. Виявлені порушення, на думку позивача, можуть створити загрозу життю та/або здоров'ю людей. Вказані обставини є підставою для застосування до відповідача заходів реагування в порядку пункту 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України (а.с. 3-12).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2017 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с. 2).
У судове засідання 20.12.2017 року сторони не прибули.
Сторони, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не прибули.
20.12.2017 року представниками сторін подано заяви про здійснення розгляду справи без участі, в порядку письмового провадження.
06.12.2017 року представником відповідача подано письмові запереченнях на позов, згідно яких просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що відповідальною особою має бути власник, тобто Дніпропетровська районна рада Дніпропетровської області. Перевірка була провелена за відсутності представника власника; станом на 06.12.2017 р. не призначено директора Комунального закладу «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради. Також, вказує, що значна частина встановлених порушень є порушеннями державних будівельних норм, отже за такі порушення відповідальними має бути замовник будівництва - Дніпропетровська районна рада Дніпропетровської області. Матеріали перевірки не містять належного розрахунку щодо кількості вогнегасників, піску, води; не містять фотоматеріалів, отже існування загрози життю та здоровю людей не доведено позивачем належними доказами.
За викладених обставин, враховуючи подання позивачем заяви про здійснення розгляду справи без участі представника та те, що в судове засідання прибули не всі особи, що беруть участь у розгляді справи, суд не вбачає підстав для відкладання розгляду справи, та вважає за можливе вирішити справу за наявними у ній доказами у письмовому провадженні за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 3 статті 194 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.
Матеріалами справи підтверджено, у період з 06.11.2017 р. по 13.11.2017 р. головним інспектором Дніпровського районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області ОСОБА_1, на підставі наказу №4 від 04.10.2017 року та посвідчення на проведення перевірки № 70 від 06.11.2017 року проведено позапланову перевірку Комунального закладу «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпропетровський р-н, с.Миколаївка, вул.Генерала Пушкіна, будинок 2.
За результатами перевірки складено акт перевірки щодо додержання субєктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 69 (а.с.13-15).
Під час перевірки дотримання Комунальним закладом «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки були виявлені численні порушення законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме:
- приміщення будівель об'єкту не обладнано системою протипожежного захисту (далі - СПЗ) у відповідності до вимог діючих норм;
- не забезпечено об'єкт необхідною кількістю води для здійснення пожежегасіння (зовнішнім протипожежним водопостачанням), не улаштовані мережі протипожежного водогону, які повинні забезпечувати потрібні за нормами витрату та напір води;
- кількість евакуаційних виходів з актової зали, розташованої на другому поверсі будівлі школи не відповідає вимогам. Одна з двох сходових клітина закрита наглухо;
- коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;
- допущено замикання зсередини будівлі школи дверей евакуаційних виходів, евакуаційні виходи на першому поверсі будівлі школи;
- посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки;
- Електрощити, групові електрощити не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
- допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж у підвальному поверсі будівлі школи;
- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях будівлі об'єкту не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- допущено використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла, в підвальному поверсі будівлі школи;
- не встановлено між сходовими клітками та коридорами поверхів будівлі об'єкту, двері з пристроями для сомозачинення та ущільненням в притворах;
- територію об'єкта, будинки, приміщення, не забезпечено в достатній кількості первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
- не виконано захист будівель від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів у відповідності до вимог ДСТУ Б В.2.5-3 8:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об'єкта та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області;
- відповідальним працівником з питань цивільного захисту та начальником цивільного захисту об'єкту не пройдено навчання на територіальних курсах цивільного захисту;
- працівники об'єкту не забезпечені засобами індивідуального захисту.
Як вбачається з акту перевірки, при перевірці був присутній в.о. директора ОСОБА_2, яка підписала акт перевірки без зауважень або заперечень. Примірник акта отримано 13.11.2017 року директором ОСОБА_2.
У відповідності до абзацу 2 частини 1 статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з частиною 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до частин 1-2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
У відповідності до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 р. №20/2013 Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України. ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.
Відповідно до підпункту 57 пункту 4 означеного Положення ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірку додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.
У відповідності до пункту 6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).
При цьому згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
З аналізу зазначених норм судом встановлено, що підставою для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) з техногенної та пожежної безпеки у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг, є встановлення фактів недотримання (порушення) вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, якщо такі порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей.
Згідно з пунктами 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 р. №1417 (далі за текстом - ППБУ), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Ці Правила є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Згідно п.15 розділу ІІ ППБУ, усі працівники при прийнятті на роботу на робочому місці повинні проходити інструктажі з питань пожежної безпеки (далі - протипожежні інструктажі).
Особи, яких приймають на роботу, пов'язану з підвищеною пожежною небезпекою, повинні попередньо (до початку самостійного виконання роботи) пройти спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум).
Види протипожежних інструктажів, а також порядок організації та проведення протипожежних інструктажів, навчання і перевірки знань з пожежно-технічного мінімуму встановлено постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».
Приписами п.16 розділу ІІ ППБУ встановлено, що посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».
Забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою (п.2.23 розділу ІІІ ППБУ).
Згідно п.2.26 розділу ІІІ ППБУ у приміщенні, яке має один евакуаційний вихід, дозволяється одночасно розміщувати (дозволяється перебування) не більше 50 осіб.
У відповідності до п.2.27 розділу ІІІ ППБУ двері на шляхах евакуації повинні відчинятися в напрямку виходу з будівель (приміщень).
Не нормується напрямок відчинення дверей для:
квартир у житлових будинках;
приміщень з одночасним перебуванням не більше ніж 15 осіб, крім приміщень категорій А і Б за вибухопожежною та пожежною небезпекою, а також парильних саун;
комор і технічних приміщень площею не більше ніж 200 м-2 і без постійних робочих місць;
технічних поверхів площею не більше ніж 200 м-2, у яких розміщується тільки інженерне обладнання та/або прокладаються інженерні мережі будинку, і у яких відсутні постійні робочі місця;
балконів, лоджій (за винятком дверей, що ведуть до зовнішньої повітряної зони сходових кліток типу Н1);
виходів на площадки сходів типу С3;
За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа.
Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (п.2.31 розділу ІІІ ППБУ).
За приписами п.2.37 розділу ІІІ ППБУ не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові зєднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.
Відповідно до п.1.6 розділу ІV ППБУ, зєднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.
Місця зєднання жил проводів і кабелів, а також зєднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.
Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт (п.1.8 розділу ІV ППБУ).
Електрощити, групові електрощитки повинні оснащуватися схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (п.1.16 розділу ІV ППБУ).
Відповідно до п.1.2 розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».
Згідно п.2.1 розділу V ППБУ зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам:
1) відповідальними за технічний стан пожежних гідрантів, установлених на мережі водопроводу населених пунктів, є відповідні служби (організації, установи), які утримують ці мережі водопроводу, а на території підприємств - їх власники або орендарі;
2) пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями;
3) у разі відключення ділянок водопровідної мережі та гідрантів або зменшення тиску мережі нижче за потрібний необхідно сповіщати про це пожежно-рятувальні підрозділи тощо.
Згідно п.3.6 розділу V ППБУ територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.
Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.
До початку експлуатації обєкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153.
За приписами п. 3.8 розділу V ППБУ необхідна кількість первинних засобів пожежогасіння повинна визначатися відповідальним за пожежну безпеку на обєкті окремо для кожного поверху та приміщення, а також для етажерок відкритих установок.
Якщо в одному приміщенні знаходяться декілька різних за пожежною небезпекою виробництв, не відділених одне від одного протипожежними стінами, то всі ці приміщення повинні забезпечуватись вогнегасниками, пожежним інвентарем та іншими видами засобів пожежогасіння за нормами найбільш небезпечного виробництва.
Положенням п.9.2.1 ДБН В.2.2-9-2009 «Державні будівельні норми. Будинки і соруди. Громадські будинки та споруди. основні положення» передбачено, що сходові клітки повинні бути забезпечені природним освітленням через прорізи у зовнішніх стінах (крім сходових кліток типів СК2 та Н4, сходів у підземних, підвальних та цокольних поверхах, а також колосникових сходів у будинках видовищних закладів).
У сходових клітках типу СК1 у разі суцільного заповнення віконних прорізів (склоблоками, склопрофілітом або іншими подібними матеріалами) на кожному поверсі є обов'язковою наявність створок та фрамуг, що відчинняються, площею не менше 1,2 м2 на поверх.
Сходові клітки СК1, СК2 у громадських будинках повинні мати двері з ущілненням в притворах та з пристроями для самозачинення.
Відповідно до пунктів 2 та 8 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обовязків субєктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки.
Позивач вказує, що подальша експлуатація приміщень Комунального закладу «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області із виявленими порушеннями вимог пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, оскільки при відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; при відсутності другого виходу, може призвести до перешкоджання евакуації людей, в окремих випадках унеможливить евакуацію, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; захаращення шляхів евакуації сторонніми предметами може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; при порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме не виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічцому процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; відсутність пристроїв для самозачинення та ущільнення в притулах дверей виходів до сходової клітини створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров'ю людей; відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння; відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв'язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відтак, виявлені позивачем порушення вимог пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають у приміщенні Комунального закладу «Миколаївська загальноосвітня школа № 1 I-III ступенів» Дніпровської районної ради Дніпропетровської області, а тому наявні підстави для застосування відносно відповідача заходів реагування у сфері державного контролю.
З огляду на зміст частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України заходи реагування вживаються судом у вигляді повного чи часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг. При цьому ні повне, ні часткове зупинення робіт або надання послуг не вимагає від власника приміщення чи суб'єкта господарювання вчинення будь-яких дій задля виконання такого рішення, а навпаки зобов'язує їх утриматися від вчинення дій спрямованих на виконання робіт (надання послуг) зупинених відповідним судовим рішенням.
Таким чином, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідачем не надано доказів на підтвердження усунення виявлених порушень, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування та необхідність їх задоволення.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.11.2017 р. Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду не сплачено позивачем, судовий збір у розмірі 1600,00грн. підлягає стягненню.
Керуючись ст.ст. 242-246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень 00 копійок).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 20.12.2017 р. З оригіналом згідно Суддя ОСОБА_3 ОСОБА_3