Справа № 806/1254/18
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2018-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 квітня 2018 року м. Житомир справа № 806/1254/18

категорія 8.3.11

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Черняхович І.Е.,

секретар судового засідання Недашківська Н.В.,

за участю: представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 4267-51 від 05.12.2017 р.,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_3 із позовом до Головного управління ДФС у Житомирській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Житомирській області № 4267-51 від 05.12.2017 про визначення ОСОБА_3 за 2016 рік суми податкового зобов'язання в розмірі 11524,21 грн з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об'єктів нежитлової нерухомості.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14 березня 2018 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче судове засідання.

13 квітня 2018 року під час підготовчого судового засідання представником позивача було заявлено клопотання про призначення у справі №806/1254/18 судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. В клопотанні представник позивача, керуючись частиною 5 статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), просив суд поставити на вирішення експертизи такі питання:

1. Яка технічна причина руйнувань та пошкоджень об'єкта, який знаходиться по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області, його елементів, конструкцій та інженерних мереж?

2. Чи є зруйнований обєкт (на місці наявні залишки його будівельних конструкцій та матеріалів), який знаходиться по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області - об'єктом нерухомого майна (згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 18341312, виданого Малинським районним державним комунальним підприємством по технічній інвентаризації 02.04.2008 р. - тип обєкту визначався як: нежитлова будівля, телятник)?

3. Чи може обєкт, наявний по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області, бути класифікований як нежитлова будівля, згідно Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, чинного від 01.01.2001?

Клопотання представник позивача обґрунтовує тим, що такий об'єкт нерухомості, як нежитлова будівля телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області відсутній, оскільки він був протиправно, у злочинний спосіб знищений не встановленими під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000789 особами ще у 2015-2016 роках, а на місці будівлі залишилися лише залишки повздовжніх, напівзруйнованих стін, які між собою вже нічим не пов'язані та відновленню не підлягають. Таким чином, представник позивача вважає, що в даному випадку є фактичні і правові підстави стверджувати, що залишки стін зруйнованого телятника по вулиці Древлянській 5-а в селі Писарівка, Малинського району, який не має несучих, сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій, які б утворювали наземні приміщення - не є об'єктом нерухомого майна, а відповідно й не може бути об'єктом оподаткування. З огляду на викладене та керуючись статтею 266 Податкового кодексу України, відповідно до якої об'єктом оподаткування є об'єкт нежитлової нерухомості, і зокрема, будівлі сільськогосподарського призначення, представник позивача вважає, що у позивача як у платника податку фактично відсутній об'єкт оподаткування.

Необхідність призначення судової будівельно-технічної експертизи аргументована тим, що встановлення факту відсутності об'єкта нежитлової нерухомості має значення для правильного вирішення справи, оскільки, через те, що в такому разі відсутній об'єкт оподаткування, передбачений статтею 266 Податкового кодексу України, нарахування податку на неіснуюче фізично майно є незаконним.

Представник відповідача проти призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи заперечувала.

Суд, заслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи нежитлової будівлі телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до підпункту 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 Податкового кодексу України (далі - ПК України) обєктом оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки є обєкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка.

Згідно з підпунктами 266.3.1 та 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа обєкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток. База оподаткування обєктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.

Частиною 1 статті 316 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з частиною 4 статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.

Статтею 5 Закону України від 01.07.2004 № 1952-IV "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (далі - Закон України № 1952-IV) визначено види нерухомого майна, щодо яких проводиться державна реєстрація прав. Так згідно з частинами 1 та 3 статті 5 Закону України № 1952-IV у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на обєкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення. Право власності на підприємство як єдиний майновий комплекс, житловий будинок, будівлю, споруду, а також їх окремі частини може бути зареєстровано незалежно від того, чи зареєстровано право власності чи інше речове право на земельну ділянку, на якій вони розташовані.

Відповідно до вищезазначених нормативно-правових актів, право власності на нежитлову будівлю телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області, яка є обєктом оподаткування податком на нерухоме майно, підлягає державній реєстрації.

Позивачем 02.04.2008 була здійснена така реєстрація права власності на нежитлову будівлю телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 18341312 (а.с.35).

Відповідно до частини 2 статті 349 ЦК України у разі знищення майна, права на яке підлягають державній реєстрації, право власності на це майно припиняється з моменту внесення за заявою власника змін до державного реєстру.

Разом з тим, підпунктом 266.7.4. пункту 266.7 статті 266 ПК України передбачено, що органи державної реєстрації прав на нерухоме майно, а також органи, що здійснюють реєстрацію місця проживання фізичних осіб, зобовязані щокварталу у 15-денний строк після закінчення податкового (звітного) кварталу подавати контролюючим органам відомості, необхідні для розрахунку та справляння податку фізичними та юридичними особами, за місцем розташування такого обєкта нерухомого майна станом на перше число відповідного кварталу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 Порядку подання органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та органами, що здійснюють реєстрацію місця проживання фізичних осіб, відомостей, необхідних для розрахунку податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 № 476 Мінюст подає ДФС інформацію про обєкти житлової та/або нежитлової нерухомості, у тому числі їх часток, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, у тому числі нерезидентів, із зазначенням прізвища, імені та по батькові фізичної особи, реєстраційного номера облікової картки платника податків або серії та номера паспорта (для фізичних осіб, які через релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органові і мають відмітку у паспорті), найменування юридичної особи та її податкового номера, адреси і типу нерухомого майна, його реєстраційного номера, загальної та житлової площі нерухомого майна, виду спільної власності (у разі, коли таке майно належить на праві спільної власності), розміру частки у праві спільної власності (у разі, коли таке майно належить на праві спільної часткової власності), підстави виникнення права власності і дати державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Таким чином, розрахунок податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки здійснюється на підставі інформації про перебування обєктів житлової та/або нежитлової нерухомості у власності фізичних та юридичних осіб, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини 1 статті 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

На підставі вищезазначеного вбачається, що призначення судової будівельно-технічної експертизи нежитлової будівлі телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області з метою встановлення технічних причин руйнувань та пошкоджень об'єкту нежитлової нерухомості, а також з метою встановлення факту належності зруйнованого об'єкту до об'єктів нерухомого майна, не призведе до зясування обставин, що мають значення для вирішення справи, оскільки розрахунок податку на нерухоме майно - нежитлову будівлю телятника по вулиці Древлянська, 5-а в селі Писарівка, Малинського району, Житомирської області був здійснений відповідачем на підставі інформації, яка зазначена в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

У зв'язку з тим, що відсутня умова призначення експертизи, передбачена пунктом 1 частини 1 статті 102 КАС України суд приходить до висновку, що клопотання представника позивача про призначення у справі №806/1254/18 судової будівельно-технічної експертизи задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 72, 80, 180, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника позивача про призначення будівельно-технічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Е.Черняхович

інше відмова в задоволенні клопотання представника позивача про призначення будівельно-технічної експертизи

Повний текст ухвали складено 02.05.2018