Справа № 826/3097/17
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2018-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 квітня 2018 року № 826/3097/17

Окружний адміністративний суд м.Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи

за позовом громадської організації "Порядок",

до відповідача-1 Київської міської ради,

відповідача-2 Київської міської державної адміністрації,

про визнання протиправним та скасування розпорядження № 125/1 від 19.02.2016,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась громадська організація "Порядок" з позовом до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації в якому просила визнати протиправним та скасувати розпорядження Київського міського голови № 125/1 від 19.02.2016р. в частині перейменування вулиці Петра Красикова в вулицю Людмили Проценко Солом'янського району м. Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуване розпорядження є протиправним, оскільки місцева громада не була повідомлена про громадські слухання щодо перейменування вулиці, а розпорядження прийнято без врахування думки жителів цієї вулиці.

Представником Київської міської ради подано заперечення на адміністративний позов в якому зазначає про те, що розпорядження прийнято у спосіб, у порядку та в межах чинного законодавства. Посилання позивача на те, що мешканців вулиці не було повідомлено про громадське слухання вважає необґрунтованим, оскільки відповідно до вимог законодавства питання перейменування стосується всієї територіальної громади міста, а відтак обговорення з метою залучення великої кількості людей проведено у формі електронних консультацій.

Від представника Київської міської державної адміністрації заперечення на адміністративний позов не надходили.

Проаналізувавши наявні у справі матеріали, суд вирішив продовжити розгляд справи без участі представників сторін у порядку письмового провадження.

15.12.2017р. набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до КАС України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з частиною третьою статті 241 КАС України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши адміністративний позов та додані до нього матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, зазначає наступне.

19.02.2016р. Київським міським головою відповідно до Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", Закону України "Про присвоєння юридичним особам та обєктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб", ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у місті Києві" прийнято розпорядження № 125/1 "Про перейменування бульвару, вулиць, площі та провулків у місті Києві". (а.с. 9)

Відповідно до додатку до вищезазначеного розпорядження перейменовано ряд бульварів, вулиць, площ та провулків у місті Києві, зокрема, за порядковим номером 28 зазначено вулицю Красикова Петра у Солом'янському районі міста Києва, як таку що підлягає перейменуванню. Нова назва вулиці - Проценко Людмили. (а.с. 10-18)

Ініціативна група жителів по вулиці Людмили Проценко звернулась до позивача із зверненням від 25.01.2017р. № 1327 в якому просила надати допомогу у вирішенні питання щодо перейменування вулиці Людмили Проценко на Крутий провулок. (а.с. 24-25)

Як вбачається з матеріалів справи, громадська організація "Порядок" є громадською приймальнею депутата КМР Негрича М.М. на термін його повноважень, що підтверджується копією розпорядження заступника міського голови - секретаря КМР В. Прокопів від 11.12.2015р. № 86. (а.с. 28)

Депутат Київської міської ради Негрича М.М. звертався до Виконавчого органу КМР (КМДА) з депутатськими зверненнями на які було надано відповіді листами від 12.11.2016р. № 001-3281 та від 12.08.2016р. № 001-2308 в яких зазначено, що депутатські звернення розглянуті та 03.10.2016р. на засіданні Комісії з питань найменувань у місті Києві питання перейменування вулиці було повторно розглянуто, однак Комісія не підтримала таке перейменування.

Позивач вважаючи, що права мешканців внаслідок перейменування вулиці Петра Красикова на вулицю Людмили Проценко порушені звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», Порядоком проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 р. № 989.

09.04.2015р. прийнято Закон України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", який визначає правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлює порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму, якими в тому числі є: назви скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів, інших об'єктів топоніміки населених пунктів, у яких використані імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік, працювали в радянських органах державної безпеки, а також назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік та похідні від них, назви, пов'язані з діяльністю комуністичної партії (включаючи партійні з'їзди), річницями Жовтневого перевороту 25 жовтня (7 листопада) 1917 року, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті (крім назв, пов'язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури) (пункт "є" підпункту 4 статті 1 цього закону).

Пунктом 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 317-VIII зобов'язано Раду міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київську та Севастопольську міські, районні державні адміністрації, Верховну Раду Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

У разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту (абзац 2 пункту 6).

У разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов'язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту.

Таким чином, з наведених норм вбачається, що у разі не перейменування сільською, селищною, міською радою об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму в строки, встановлені абзацом 1 пункту 6, таке перейменування зобов'язаний здійснити сільський, селищний, міський голова (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у формі розпорядження.

Закон України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" набрав чинності 21.05.2015р., отже встановлений для сільської, селищної, міської ради шестимісячний строк для перейменування об'єктів топоніміки припав на 22.11.2015р. В свою чергу кінцевим строком, наданим законом сільським, селищним, міським головам для перейменування, було 23.02.2016р.

Розпорядженням Київського міського голови В. Кличко від 19.02.2016р. № 125/1 «Про перейменування бульвару, вулиць, площі та провулків у місті Києві» було перейменовано об'єкти топоніміки міста Києва згідно з додатком.

В додатку наведено перелік об'єктів топоніміки міста Києва, що перейменовуються, зокрема в пункті 28 Додатку вулиця Красикова Петра перейменована на вулицю Проценко Людмили.

Таким чином, оскаржуване розпорядження від 19.02.2016р. № 125/1 видано з дотриманням строків та в межах повноважень, передбачених Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки".

Позивач в обґрунтування протиправності оскаржуваного розпорядження посилається на неповідомлення мешканців вулиці про проведення громадського обговорення та проведення його у формі електронних консультацій, що на думку позивача є незаконним, оскільки перешкоджає праву на волевиявлення щодо перейменування вулиці у зв'язку із відсутністю у більшості жителів вулиці комп'ютерної техніки. та доступу до мережі інтернет.

З огляду на викладене, суд зазначає таке.

Згідно з абз. 4 п. 6 ст. 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", розпорядження голови обласної державної адміністрації про перейменування приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" у цьому Законі під об'єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.

Згідно з ч. 5 ст. 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об'єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій врегульований Постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 р. № 989 (далі - Порядок № 989).

Згідно з п. 2 Порядку № 989, громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.

Відповідно до п. 3 Порядку № 989, організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Порядок проведення у місті Києві громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій затверджений розпорядженням Київського міського голови від 19.08.2014р. № 175 (далі Порядок № 175).

Згідно з п. 2-4 Порядку № 175, Громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння Юридичним особам та Об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.

Організатором громадського обговорення є Київський міський голова. Департамент суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є органом, що здійснює заходи, пов'язані з оприлюдненням інформації, опрацюванням та узагальненням пропозицій (зауважень) в рамках громадського обговорення.

Форми проведення громадського обговорення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, інтернет-конференція, електронна консультація) визначаються організатором, виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Відповідно до п. 10 Порядку № 175, громадське обговорення під час розгляду питань про присвоєння Об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій проводиться, як правило, у формі електронних консультацій.

Згідно з п. 5 Порядку № 989, Рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб'єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Так, 10.09.2015р. на офіційному сайті КМДА було оприлюднене Повідомлення про проведення громадського обговорення проектів рішень Київської міської ради "Про перейменування вулиць міста Києва" відповідно до п. 1 якого органом виконавчої влади, який проводить обговорення визначено Департамент суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно з п. 2 вищезазначеного Повідомлення, питання або назва проекту акта, винесеного на обговорення, серед яких зазначено "про перейменування вулиці Красикова Петра у Солом'янському районі на вулицю Людмили Проценко".

Згідно з п. 4 Повідомлення про проведення громадського обговорення проектів рішень Київської міської ради "Про перейменування вулиць міста Києва", соціальні групи населення та заінтересовані сторони, на які поширюватиметься дія прийнятого рішення є мешканці м. Києва.

Також у повідомленні зазначено: спосіб забезпечення участі в обговоренні представників визначених соціальних груп населення та заінтересованих сторін: публікація проекту рішення на офіційному веб-порталі Київської міської державної адміністрації; термін проведення громадського обговорення: з 10 вересня 2015 року до 10 листопада 2015 року; форма громадського обговорення: електронна консультація; подання пропозицій і зауважень за формою зазначеною в повідомленні до 10 жовтня 2015 року; строк і спосіб оприлюднення результатів обговорення: звіт за результатами обговорення буде оприлюднений на офіційному веб-порталі Київської міської державної адміністрації у розділі «Консультації з громадськістю» не пізніше, ніж за два тижні після закінчення обговорення.

Так, обговорення щодо перейменування вулиці Красикова Петра у Солом'янському районі на вулицю Людмили Проценко проводилось на офіційному сайті КМДА за результатом якого підтримано перейменування 110 користувачами, а кількість користувачів, що приймали участь в обговоренні складає 133, що підтверджується з роздруківки з офіційного сайту КМДА. (а.с. 27)

З огляду на досліджені докази, судом встановлено, що громадськість була обізнана та приймала участь щодо перейменування вулиці Красикова Петра у Солом'янському районі міста Києва на вулицю Людмили Проценко, а позивач не був обмежений у свої правах вносити пропозиції стосовно перейменування вулиць і провулків, подавати запити на інформацію, оприлюднювати пропозиції та зауваження в рубриці «Громадське обговорення проектів нормативно-правових актів» офіційного веб-порталу Київської міської державної адміністрації, подавати пропозиції та зауваження до Департаменту суспільних комунікацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), 01001, м. Київ, вул. Хрещатик 44, . тощо.

Більше того, суд зазначає, що питання перейменування вулиць у місті Києві - це питання, яке стосується усієї територіальної громади міста Києва, а не лише мешканців вулиці, що перейменовується.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що думка громадськості була прийнята до уваги, а відтак доводи позивача щодо неврахування думки жителів вулиці Проценко Людмили є помилковими.

Доводи позивача про те, що оскаржуване розпорядження є протиправним, оскільки прийнято за результатом електронної консультації, яка перешкоджала можливості висловити власну думку щодо перейменування вулиці через відсутність у більшості жителів вулиці Проценко Людмили комп'ютерної техніки та доступу до мережі інтернет, суд вважає помилковими з огляду на викладене вище.

Більше того, суд зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Представник позивача діє від імені Громадської організації "Порядок" і всі доводи щодо протиправності оскаржуваного розпорядження ґрунтуються на доводах жителів вулиці Проценко Людмили.

Однак, суд повторно звертає увагу на те, що представник позивача діє саме від імені Громадської організації "Порядок", довіреність на представництво інтересів жителів цієї вулиці позивачем в матеріалах справи відсутня.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Позивач не зазначив в чому саме полягає порушення його прав, свобод та законних інтересів та не надав жодних належних та допустимих доказів протиправності оскаржуваного розпорядження.

Також суд зазначає, що відповідно п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем оскаржується розпорядження Київського міського голови, проте з позовом позивач звертається до КМР та КМДА.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Керуючись ст. 242, 243, 251, 255 КАС України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову громадської організації "Порядок"- відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська