Справа № 694/1123/17
Суддя: Губська Л.В.
Дата ухвалення: 2018-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 694/1123/17 Суддя (судді) першої інстанції: Дудніченко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

Суддів: Вівдиченко Т.Р.,

Епель О.В.,

при секретарі: Нікітіній А.В.,

за участю: позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 15 грудня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову №5 від 07.09.2017 у справі про адміністративне правопорушення

Рішенням Звенигородського районного суду Черкаської області від 15 грудня 2017 року адміністративний позов задоволено частково.

Не погодившись з цим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить постанову суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В судовому засіданні позивач доводи апеляційної скарги підтримав і просив її задовольнити.

Належним чином повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду справи представник відповідача до суду не прибув, що, відповідно до ч. 2 ст.313 КАС України, не є перешкодою для судового розгляду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що позивач займає посаду начальника Відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Корсунь-Шевченківської райдержадміністрації.

Відповідно до наказів від 23.06.2017 р. №1000 та від 09.08.2017 року №1259 на підставі плану перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІІ квартал 2017 року, направлення від 17.07.2017 р. за №30 та направлення від 14.08.2017 р. за 30/1 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Корсунь-Шевченківськогї районної державної адміністрації.

За результатами вказаної перевірки посадовими особами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області було складено акт від 28.08.2017 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.08.2017 року №14, протокол про адміністративне правопорушення від 28.08.2017 року №5, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 96-1 КУпАП, які були надані позивачу для ознайомлення та вручені йому під особистий підпис.

Так, перевіркою установлено допущення численних порушень під час оформлення та видачі будівельних паспортів та містобудівних умов та обмежень, а саме: вимог ч.2 ст. 24, ч.1 ст. 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.6 розділу V Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності»; п.1.4 розділу І, п.2.1, 2.3, абз.3 п.2.8, п.2.9, п.2.10 розділу ІІ, додаток 2, додаток 3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, п.2.2, додаток Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109, п.3.25* ДБН 360-92**, п.4.5 ДСТУ-Н Б Б.1.1-12:2011 «Склад та зміст плану зонування території (Зонінг)»; абз.11 п.4.1 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. №5 від 07.09.2017 року, було визнано винним ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП, та накладено штраф у сумі 9350 грн.

Вказана постанова є предметом цього позову, оскільки позивач вважає її протиправною.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, водночас, враховуючи пом»якшуючи обставини, судом було змінено захід стягнення в межах положень ч.3 ст. 96-1 КУпАП.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038 державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687) передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Відповідно до абз.5 п.п.2 п.4 Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію Україні затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 408), Держархбудінспекція проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівні діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Згідно п.2 Порядком №698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до п. 23 Порядку №698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Пунктом 29 цього порядку встановлено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Загальні правила накладення стягнення за адміністративне правопорушення визначені статтею 33 КУпАП, за приписами якої воно накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право, зокрема: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову у справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено, що справа про адміністративне правопорушення була розглянута за участю ОСОБА_3 та з урахуванням його заперечень. При цьому, відповідно до вказаних заперечень, позивач частково погодився з оскаржуваною постановою.

Також, як з тексту позовної заяви так і апеляційної скарги вбачається визнання позивачем на його думку поодиноких випадків незначних порушень.

Водночас, відповідач обґрунтовано зазначає, що вказані порушення не є поодинокими та незначними.

Крім того, відповідач наголошує, що за результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду крім акту, протоколу та припису були прийняті 89 рішень щодо скасування та зупинення дії рішень об'єкта нагляду, які видані з порушенням вимог містобудівного законодавства.

Водночас, колегія суддів зазначає, що оскаржуваною постановою позивача притягнуто до відповідальності, саме, за порушення ч.3 ст. 96-1 КУпАП (у редакції , чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до якої передбачена адміністративна відповідальність за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, - у виді накладення штрафу на посадових осіб від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, доводи апеляційної скарги не спростовують будь-яким чином наявність допущених позивачем порушень, передбачених диспозицією вказаної статті.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи і судове рішення ухвалено у відповідності до норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому підстав для скасування постанови не вбачається.

Керуючись ст. ст. 243, 250,286, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення, а рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 15 грудня 2017 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова в повному обсязі складена і підписана 20 квітня 2018 року.

Головуючий суддя: Л.В.Губська

Судді: Т.Р.Вівдиченко

О.В.Епель