Справа № 804/4480/17
Суддя: Коршун А.О.
Дата ухвалення: 2018-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
і м е н е м У к р а ї н и
12 квітня 2018 рокусправа № 804/4480/17
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого судді: Коршуна А.О. (доповідач)
суддів: Чередниченка В.Є. Панченко О.М.
за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2017 року у справі № 804/4480/17
до: про:Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до адміністративної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» № 2338 від 07.06.2017 р. в частині накладення на начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУПН ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» № 207 о/с від 26 червня 2017 року в частині звільнення начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУПН ОСОБА_1; поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУПН; стягнути з Головного Управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 всі види грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу з 30 червня 2017 року по день поновлення на службі.
Постанова мотивована тим, що оскаржувані накази були прийняті відповідачем необґрунтовано, без урахування всіх обставин справи, що мають значення для їх прийняття, а отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість оскаржуваного рішення, неналежну оцінку всіх обставин та доказів, наявних в матеріалах справи, пояснень сторін, просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою відмовити в задоволені адміністративного позову у повному обсязі.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 12.04.2018р. у справі №804/4480/17 апеляційну скаргу Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області задоволено, постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.12.2017 року скасовано, в позові відмовлено.

Судом встановлено, що 09.12.2016 р. ОСОБА_1 було призначено на посаду начальника відділення поліції у метрополітені Дніпровського відділу поліції ГУНП. Наказом Головного Управління Національної поліції № 207 о/с від 26.06.2017 р. позивача звільнено зі служби в Національній поліції України відповідно до наказу ГУНП №2338 від 07.06.2017р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділення поліції у метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1, який прийнято на підставі висновку службового розслідування від 07.06.2017 р., яке проведено згідно наказу ГУНП №2087 від 22.05.2017р. за фактом порушення позивачем транспортної дисципліни.

З матеріалів справи вбачається, що 21.05.2017 р. поліцейськими УПП у місті Дніпрі- лейтенантом поліції Плевичем А.Ю. та капралом поліції Петрушевським Р.А., складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 126 КУпАП у відношенні начальника відділення поліції у метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1

Відповідно до п.9 розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України №1395 від 07.11.2015 року, розгляд справи розпочинається з представлення поліцейського, який розглядає цю справу. Поліцейський, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення (якщо складення протоколу передбачається КУпАП), заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання. Під час розгляду справи потерпілого може бути опитано як свідка.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Під час дослідження у судовому засіданні в присутності позивача, представників позивача та відповідача, відеозапису подій 21.05.2017 р. за участю позивача у справі з боді-камери поліцейського УПП у м. Дніпрі судом встановлено, що дії працівників патрульної поліції не відповідали вимогам статті 268 КУпАП України, п.9 розділу III Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України №1395 від 07.11.2015 року, ст.6 Закону України «Про засади державної мовної політики», а саме: працівники патрульної поліції звертались до позивача не державною мовою, не роз'яснили позивачу належним чином його права, нецензурно висловлювалися, грубо коментували пояснення позивача, погрожували позивачу відвезти його до райвідділу та «поставити на розтяжку», а також під час розгляду справи про адміністративне правопорушення спілкувались з іншими працівниками поліції з питань, що не стосуються справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.5 розділу I Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016р. №1179, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Пунктом 1 розділу II цих правил встановлено, що під час виконання службових обов'язків поліцейський, зокрема, повинен виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.

Правилами етичної поведінки працівників апарату Міністерства внутрішніх справ України, територіальних органів, закладів, установ і підприємств, що належать до сфери управління МВС, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28.04.2016 року №326, визначено такі принципи етики працівників МВС: служіння державі і суспільству; гідна поведінка; доброчесність; лояльність; політична нейтральність; прозорість і підзвітність та сумлінність.

Таким чином, наведені дії поліцейських при адміністративному затримані позивача та при встановленні його особи, на думку колегії суддів, суперечать Правилам етичної поведінки працівників поліції та негативно впливають на імідж Національної поліції в цілому.

Відповідно до ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб'єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними. Окрема ухвала може бути оскаржена особами, інтересів яких вона стосується.

Наведені порушення поліцейськими управління патрульної поліції у м. Дніпрі вимог КУпАП України, Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України №1395 від 07.11.2015 року, Правил етичної поведінки, колегія суддів вважає такими, що підлягають обговоренню керівництвом Управління патрульної поліції у м. Дніпрі Департаменту патрульної поліції з підлеглими для недопущення в подальшому подібних порушень норм законодавства.

Керуючись ст. ст. 249, 324 КАС України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Обставини, викладені в окремій ухвалі, довести до відома керівництва Управління патрульної поліції у м. Дніпрі Департаменту патрульної поліції для недопущення в подальшому подібних порушень норм законодавства та сприянню якісній підготовці кадрів Національної поліції України.

Про розгляд окремої ухвали повідомити Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд в місячний термін з дня отримання копії ухвали.

Окрема ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у строки та в порядку, визначеному ст.ст.329,331 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Коршун

суддя В.Є. Чередниченко

суддя О.М. Панченко