Справа № 473/3943/17
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2018-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2018 р.м. ОдесаСправа № 473/3943/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Лузан Л.В.

Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

ОСОБА_1

За участю: секретаря Недашковської Я.О.

позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 січня 2018 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 30.11.2017 року №131 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 5 100 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, в тому числі щодо не виконання без поважних причин припису про усунення виявлених під час перевірки порушень, не відповідають дійсності. Зазначені обставини свідчать про безпідставність рішення відповідача і його невідповідність вимогам Закону, необґрунтованість адміністративного стягнення, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 січня 2018 року адміністративний позов задоволено. Суд визнав протиправною та скасував постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області №131 від 10.11.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КпАП України відносно ОСОБА_2.

В апеляційній скарзі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_3 від 10.11.2017 року №131 визнано ОСОБА_2 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 100 грн.

Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності і накладення адміністративного стягнення стало не виконання позивачем припису від 09.08.2017 року №156 щодо усунення у строк до 09.10.2017 року порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення відповідних документів, що надають право виконання будівельних робіт на обєкті: «Житловий будинок» за адресою: вул. Калинова, 135, м. Вознесенськ, Миколаївська область, в порядку, встановленому чинним законодавством, а саме шляхом: оформлення будівельного паспорту забудови земельної ділянки та надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт за вказаною адресою.

Не погоджуючись з вказаною постановою, посилаючись на її незаконність і безпідставність, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного стягнення, у звязку із чим вбачав всі підстави для скасування оскаржуваної постанови.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову є правильними, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За правилами п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

За правилами п.п. 18, 19 Порядку від 23.05.2011 року №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обовязковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності субєкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови субєкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим звязком.

Також, як показує аналіз наведених норм, приписи органу контролю про усунення порушень вимог містобудівного законодавства є обовязковими до виконання субєктами містобудування.

Водночас, вказані вимоги органу архітектурно-будівельного контролю мають містити відомості щодо порядку усунення виявленого порушення, строків усунення порушень або вчинення певних дій/утримання від вчинення певних дій, отже особа, яка вчинила порушення містобудівного законодавства має бути обізнана щодо порядку усунення виявленого порушення, строку усунення порушень, який, на думку колегії суддів, має бути достатнім для усунення особою виявлених порушень.

Згідно із ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, у приписів органом контролю встановлений порядок усунення позивачем порушень вимог містобудівного законодавства шляхом оформлення документів, що надають право виконання будівельних робіт на обєкті: «Житловий будинок» за адресою: вул. Калинова, 135, м. Вознесенськ, Миколаївська область, а саме шляхом оформлення будівельного паспорту забудови земельної ділянки та надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт за вказаною адресою.

Судом першої інстанції вірно враховано ту обставину, що співвласниками вказаного житлового будинку є позивач та ОСОБА_4

Рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 13.07.2009 року у справі №22ц-566-2009 р. проведено поділ вищевказаного житлового будинку: за позивачем було визнано право власності на 33/100 частки будинку, за ОСОБА_4 67/100 часток.

Також, рішенням суду на позивача покладений обовязок за власний кошт провести переобладнання, зокрема, в житловому будинку, а саме: в житловій кімнаті № 2 встановити перегородку, згідно плану експертизи, в сінях а-1'' з віконного пройому обладнати вхідний дверний пройом, між сіньми а-1'' та житловою кімнатою № 2 обладнати дверний пройом.

Водночас, колегія суддів враховує те, що відповідно до п. 2.1 Розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять, зокрема, засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Як свідчать матеріали справи, зокрема, рішення органу поліції за результатом розгляду скарг позивача, пояснень сусідів тощо, позивач вживав заходів щодо одержання від ОСОБА_4 дозволу на забудову, однак згоди на виконання відповідних будівельних робіт у встановлений в приписі строк щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства позивач не одержав.

Зазначені обставини свідчать про те, що не виконання вимог органу архітектурно-будівельного контролю відбулось з незалежних від позивача причин, а встановлений строк для усунення порушень законодавства не був достатнім для позивача.

Згідно із ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що зазначені обставини виключають наявність в діях позивача вини у виникненні адміністративного правопорушення.

Разом з цим, оскільки інспектором вказані обставини безпідставно не були враховані, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про невідповідність постанови про накладення адміністративного стягнення критерію обґрунтованості, що є безумовною підставою для скасування рішення субєкта владних повноважень.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів вважає, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, вірно встановлено фактичні обставини справи та надана правова оцінка.

Постанова суду першої інстанції викладена достатньо повно, висновки обґрунтовані з посиланням на конкретні норми Законів України та відповідають чинному законодавству та доводи апеляційної скарги цих висновків суду не спростовують.

За таких обставин підстав для скасування постанови суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області залишити без задоволення.

Постанову Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 16 січня 2018 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

ОСОБА_1