Справа № 826/939/18
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2018-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 квітня 2018 року № 826/939/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних

ситуацій у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл»

про застосування заходів реагування

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі-позивач/ГУ ДСНС у м. Києві) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» (далі- відповідач/ТОВ «Глуско Рітейл»), в якій просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл», які розташовані за адресою : проспект Науки, 5 у Голосіївському районі м. Києва , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення;

- виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення порушень пожежної та техногенної безпеки приміщень товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» ( в тому числі право відтермінування зупинення роботи АЗК та АГЗП товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» розташованої за адресою: проспект Науки, 5 у Голосіївському районі міста Києва) покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- судові витрати покласти на товариство з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» ().

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16 лютого 2018 року відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації автозаправного комплексу відповідача, оскільки остання здійснюється з порушенням правил та норм пожежної і техногенної небезпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Представник відповідача проти позову заперечував із посиланням на те, що частина порушень викладених в акті перевірки була усунута, а інша частина, на думку відповідача є незначною та не створює загроз життю та здоров'ю людей.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Головне управління ДСНС України ум. Києві у відповідності до Кодексу цивільного захисту України та Положення про Головне управління ДСНС України у Київській області, що затверджене наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС від 21.09.2017 № 507), здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно - рятувальних служб.

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 3 ч.1 ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.06.2017 та ухвали Київського апеляційного адміністративного суду міста Києва від 02.11.2017 у справі № 826/1375/16, наказу МВС України від 02.11.2015 №1337, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25.11.2015 № 1467/27912, наказу ГУ ДСНС у м. Києві від 07.12.2017 №465 у період з 08.12.2017 по 21.12.2017 головному інспектору відділу пожежної безпеки УЗНС ГУ ДСНС України у м. Києві Морозову О.В., головному інспектору відділу техногенної безпеки УЗНС ГУ ДСНС України у м. Києві Цімоху В.І., інспектору відділу роботи з об'єктами підвищеної небезпеки ЦЗД ГУ ДСНС України у м. Києві Березовому М.В., провідному інспектору відділу ЗНС Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві Коломієць Р.В. було доручено провести позапланову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки в приміщеннях та території АЗС ТОВ «Глуско Рітейл» по проспекту Науки, 5 в Голосіївському районі м. Києва.

На підставі наказу від 07 грудня 2017 року №465 "Про проведення позапланової перевірки " видано посвідчення від 07 грудня 2017 року №432 на проведення позапланової перевірки в приміщенні та на території АЗС (АЗК) ТОВ «Глуско Рітейл» по проспекту Науки, 5 в Голосіївському районі м. Києва.

Перед початком перевірки, державним інспектором пред'явлено директору департаменту ОП, ПБ і охорони навколишнього середовища начальнику ТОВ «Глуско Рітейл» Цільницькому І.В. посвідчення на проведення перевірки №202.

Під час здійснення перевірки приміщень та території АЗС (АЗК) ТОВ «Глуско Рітейл» по проспекту Науки, 5 в Голосіївському районі м. Києва інспекторами було встановлено 12 порушень, а саме:

- розділ ІV п. 1.8. ППБУ (в приміщеннях дозволяється експлуатація та улаштування тимчасових електромереж);

- розділ V п. 3.10 ППБУ (не всі переносні вогнегасники не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення);

- розділ ІІ п.12 ППБУ (з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння, не створено добровільну пожежну охорону);

- розділ ІІІ п. 2.37 ППБУ (на шляху евакуації улаштовано розсувні двері);

- розділ ІV п. 1.16 ППБУ (не всі електрощити, групові електрощитки оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкової вставки));

- розділ ІV п. 1.18 ППБУ (допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами);

- розділ ІІ п.22, розділ ІІІ п. 1.1. ППБУ (не забезпечено мінімальну протипожежну відстань від АГЗП до об'єктів (магазину), розташованих поза територією АГЗП в порушення п.8.151 таблиця 21а ДБН В.2.5-20-2001);

- розділ ІІ п.22, розділ ІІІ п.1.1 ППБУ (не забезпечено мінімальну протипожежну відстань від АГЗП до АЗК (резервуарів) в порушення п. 8.151 таблиця 21а ДБН В.2.5.-20-2001);

- ст. 53 п. 1 Кодексу цивільного захисту України (АЗК не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення);

- ст. 133 Кодексу цивільного захисту України, перелік п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 №763 (не укладено договір на постійне та обов'язкове обслуговування об'єкту з аварійно-рятувальними службами);

- п. п. 3, 6, 9,10, п.4.3 ПКМУ № 1200, ПТБ (не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту).

За результатами вказаної перевірки інспектором було складено акт від 21.12. 2017 року №202 перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

28.12.2017 р. на підставі акту перевірки було винесено припис №108 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у строк до 15.01.2018 р.

На виконання припису відповідачем було частково усунуто порушення, а саме виконано п. 1,2,5,6,10,11,12 порушень викладених в акті перевірки (тимчасові електромережі прибрані; вогнегасники встановлено відповідно до вимог чинного законодавства; електрощити, групові електрощитки оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту; периметр розміром більше 1 метра від електроустаткування та під електрощитами очищено; укладено договір від 29.12.2017 р. №ОПП/АО/178 на постійне та обов'язкове обслуговування об'єкту з аварійно-рятувальними службами; проведено обов'язкове страхування цивільної відповідальності суб'єкта господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об'єктах підвищеної небезпеки; проведено розрахунки потреби та забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту). Інші порушення вимог законодавства, які виявлені під час перевірки, на думку відповідача є незначними і не створюють загроз життю та здоров'ю людей.

Доказів повторного проведення перевірки щодо усунення порушень встановлених в акті перевірки до суду не надано.

Вирішуючи дану справу, суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року N 877-V (надалі - Закон N 877-V).

Частиною четвертою ст. 4 названого Закону передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону N 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною сьомою ст. 7 цього Закону передбачено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 року №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з п. 6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Так, відповідно до п. 1 Положення про Головне управління ДСНС України в Київській області, затвердженого наказом ДСНС 04.02.2013 р. № 3 (у редакції наказу ДСНС 21.09.2017 № 507) є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

В силу приписів ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

При цьому, відповідно до п. 3 ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 3 листопада 2016 року N 1728-VIII (надалі - Закон N 1728-VIII) до 31 грудня 2017 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю) за рішенням суду.

В ході розгляду справи суд встановив, що позапланова перевірка території та приміщень відповідача на предмет дотримання останнім правил і норм пожежної і техногенної безпеки була проведена позивачем відповідно до вказаних вимог закону.

Частина перша ст. 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до Закону України від 18.01.2001 № 2245-ІІІ «Про об'єкти підвищеної небезпеки» небезпечними речовинами є - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров'я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров'ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям;

Законом №2245-ІІІ передбачено, що об'єкт підвищеної небезпеки - це об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру;

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 №956 «Про ідентифікацію та декларування безпеки об'єктів підвищеної небезпеки» для ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки до небезпечних речовин за їх властивостями відносяться такі категорії речовин:

1) горючі (займисті) гази - гази, які утворюють у повітрі при нормальному тиску суміші, що сприяють поширенню полум'я в детонаційному чи дефлаграційному режимі або можуть горіти в повітрі в дифузійному режимі при витіканні струменем (факельне горіння), у тому числі:

горючі (займисті) стиснуті гази - гази, які знаходяться в апаратах, резервуарах або трубопроводах під тиском, що перевищує 0,1 МПа, і не можуть перебувати в рідкій фазі;

горючі (займисті) зріджені гази під тиском - гази, які знаходяться в апаратах, резервуарах або трубопроводах у рідкій фазі під тиском, що перевищує 0,1 МПа, та при температурі, що дорівнює або перевищує температуру навколишнього середовища;

горючі (займисті) кріогенно зріджені гази - гази, які знаходяться в апаратах, резервуарах або трубопроводах у рідкій фазі під тиском, що дорівнює 0,1 МПа, та при температурі нижчій від температури навколишнього середовища;

2) горючі рідини - рідини, які можуть самозайматися, а також займатися за наявності джерела горіння і самостійно горіти після його видалення. Горючі рідини з температурою спалаху, що дорівнює або менша 61 град.C у закритому тиглі або менша 66 град.C у відкритому тиглі, належать до легкозаймистих. Особливо небезпечними є легкозаймисті рідини, температура спалаху яких не перевищує 28 град.C (згідно з ГОСТ 12.1.044-89);

3) горючі рідини, перегріті під тиском, - горючі рідини згідно з ГОСТ 12.1.044-89, які знаходяться в апаратах, резервуарах або трубопроводах під тиском при температурі, що перевищує температуру кипіння при атмосферному тиску в 1,25 і більше разів.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Натомість, наведені положення Кодексу цивільного захисту України одночасно визначають два різні та самостійні за своєю правовою природою наслідки у разі виявлення порушень при проведенні перевірки суб'єкта господарювання, а саме: винесення припису та/або заборона, зупинення, припинення, обмеження роботи такого суб'єкта. При цьому, застосування одного з таких заходів не є перешкодою для застосування іншого.

Приписами ч.ч. 1 та 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

З огляду на викладене, одразу слід зазначити, що заявлений предмет позову - зупинення експлуатації приміщень - цілком відповідає наведеним положенням ст. 70 Кодексу цивільного захисту України та ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Суд звертає увагу сторін, що поняття "загроза життю та/або здоров'ю людини" є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідачем порушені вимоги законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, що підтверджується вищезазначеними актами, та не спростовано відповідачем в процесі розгляду справи.

Водночас, твердження відповідача про вжиття заходів щодо усунення недоліків, вказаних в акті від 21.12.2017 №202, не є підставою для відмови у задоволенні заявлених позовних вимог, оскільки відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень (ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Відтак, враховуючи, що на час розгляду справи судом відповідачем не надано суду доказів усунення усіх порушень, вказаних в акті перевірки, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень ТОВ «Глуско Рітейл» за адресою: проспект Науки, 5 у Голосіївському районі м. Києва, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 159, 243-245, 263, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» (03110, м. Київ. вул. Солом'янська, 11, ), які розташовані за адресою: проспект Науки, 5 у Голосіївському районі м. Києва , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

Виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ).

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення порушень пожежної та техногенної безпеки приміщень товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» (03110, м. Київ. вул. Солом'янська, 11, ) (в тому числі право відтермінування зупинення роботи АЗК та АГЗП товариства з обмеженою відповідальністю «Глуско Рітейл» розташованої за адресою: проспект Науки, 5 у Голосіївському районі міста Києва) покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.П. Васильченко