Справа № 823/1578/18
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2018-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

18 квітня 2018 року справа № 823/1578/18

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Кабінету Міністрів України в особі Держгеокадастру, як центрального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправною і скасування державної реєстрації земельних ділянок та рішення Черкаської міської ради,

встановив:

13 квітня 2018 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Черкаської міської ради, Кабінету Міністрів України в особі Держгеокадастру, як центрального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин, в якому просить:

1) визнати протиправною і скасувати державну реєстрацію у Державному земельному кадастрі України земельних ділянок площею 0,0037 га та площею 0,0620 га за адресою вул. Котовського, 102, м. Черкаси з кадастровими номерами :04:014:0069 та :04:014:0070, поклавши дії по скасуванню на Держгеокадастр;

2) визнати протиправними та скасувати рішення Черкаської міської ради №2-941 від 10.02.2015 «Про передачу земельних ділянок безоплатно у власність та в оренду по вул. Котовського, 102, громадянці ОСОБА_2А.» та повязаного з ним рішення Черкаської міської ради №3-464 від 03.12.2011 «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою громадянці ОСОБА_2 із скасуванням похідних відк вказаних рішень угод і розпоряджень, поклавши дії по скасуванню шляхом прийняття відповідного рішення органу самоврядування на Черкаську міську раду;

3) визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію у Державному рестрі речових прав та їх обтяжень права власності та права оренди громадянки ОСОБА_2 на земельні ділянки площами 0,0037 га та 0,0620 га та з кадастровими номерами :04:014:0069 та :04:014:0070 відповідно, по вул. Котовського, земельна ділянка 102, м. Черкаси із скасуванням похідного від реєстрації свідоцтва №34344175 від 02.03.2015 про право власності на земельну ділянку площею 0,0620 га поклавши дії по її скасуванню на Черкаську міську раду.

Крім того, до позовної заяви позивачем додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. Заява мотивована тим, що одна з вимог, а саме вимога про скасування рішення Черкаської міської ради №2-941 від 10.02.2015 була предметом позову в цивільній справі №712/14622/16ц у провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси та відповідно ухвалою від 10.10.2017 позовна заява залишена без розгляду (набрала законної сили 20.11.2017), а тому просить суд вважати причину пропуску сроку на звернення до суду з дня події, коли йому стало відомо про порушення його прав поважною і поновити його, рахуючи з дня, коли вступило в законну силу судове рішення у справі №712/14622/16ц, тобто з 20.11.2017. Обставини в частині вимог про визнання незаконною реєстрації Держгеокадастром земельних ділянок 0,0037 га та площею 0,0620 га в державному кадастрі, йому навіть на цей час відомі лише як логічна передумова по прийняттю рішення Черкаської міської ради №2-941 від 10.02.2015, а в частині позовних вимог про визнання незаконним надання Черкаською міською радою дозволу на розробку документації із землеустрою позивач зазначає, що дізнався лише 22.03.2018.

Дослідивши матеріали позову та заяви позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду, суд зазначає таке.

Згідно з частинами першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Посилання ОСОБА_1 на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси про залишення позовної заяви без розгляду, як на поважну причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом суд сприймає критично та зазначає таке.

28.12.2016 ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовною заявою про скасування рішення Черкаської міської ради №2-941 від 10.02.2015 і вже тоді знав про порушення свого права на спільну часткову власність, що підтверджується його звернення до суду.

10.10.2017 ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Головного територіального управління юстиції в Черкаській області, про скасування правових актів індивідуальної дії залишено без розгляду через повторну не явку в судове засідання позивача, що свідчить явну незацікавленість у розгляді справи.

Твердження позивача про те, що він дізнався про порушення його прав в березні 2018 року спростовуються листуванням, зокрема листом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради від 02.04.2013, в якому просить міську раду до вирішення питань зазначених в листі не започатковувати процес приватизації земельної ділянки по вул. Котовського, 102 у м. Черкаси за заявою ОСОБА_2, також листом Департаменту містобудування Черкаської міської ради №2159-2 від 13.05.2013 адресований ОСОБА_1, в якому зазначено, що його звернення стосовно виникнення земельного спору між ним та співвласником домоволодіння по вул. Котовського, 102 взято до відома.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду - це прийом юридичної техніки, який функціонально пов'язаний із реалізацією права на судовий захист і визначає його часові межі.

Строк звернення до суду може бути загальним або спеціальним. Спеціальні строки звернення до суду встановлюються КАС або іншими законами.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Суддя зазначає, що при визначенні початку перебігу строку до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення, а також, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення її прав, свобод та інтересів.

Початок перебігу строку звернення до суду, в адміністративному судочинстві розпочинається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення. Отже, законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відтак, позивач мав всі підстави звернутися до суду з даним адміністративним позовом раніше, оскільки про приватизацію земельної ділянки ОСОБА_2, яка знаходиться у спільній частковій власності чотирьох осіб: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, позивачдостеменно знав у 2013 році та у грудні 2016 року.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, доводи позивача, викладені в заяві про поновлення строку звернення до суду щодо поважності причин пропуску вказаного строку, а саме посилання позивача на його попереднє звернення до суду з тотожними позовними вимогами є необґрунтованими, оскільки, як встановлено судом, 10.10.2017 ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Головного територіального управління юстиції в Черкаській області, про скасування правових актів індивідуальної дії залишено без розгляду через повторну не явку в судове засідання позивача.

Вказані обставини та факт чергового звернення позивача до Черкаського окружного адміністративного суду з аналогічним позовом розцінюється судом як недобросовісне користувався належними позивачу процесуальними правами та зловживання наданим йому Конституцією України правом на судовий захист.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Враховуючи вищевказане та те, що дотримання процесуальних строків є обов'язком сторін, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Тому, враховуючи значний пропуск позивачем строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачем не надано доказів поважності причин пропуску даного строку, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви відповідно до вимог частини 2 статті 123 КАС України.

Частиною 2 статті 123 КАС України встановлено зокрема, якщо підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані судом неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 1, 2, 5, 6, частиною 2 статті 123, статтями 169, 241-243, 248, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

У задоволенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного позову відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради, Кабінету Міністрів України в особі Держгеокадастру, як центрального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправною і скасування державної реєстрації земельних ділянок та рішення Черкаської міської ради - повернути позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом пятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя В.П. Тимошенко