Справа № 815/1748/18
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2018-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1748/18
УХВАЛА

20 квітня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Приватного підприємства «ВЕКТОР-12» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконними та скасування постанов про накладення штрафу, -

В С Т А Н О В И В:

До суду 17.04.2018 року надійшов адміністративний позов Приватного підприємства «ВЕКТОР-12» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому позивач просить визнати незаконними та скасувати постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 07.03.2018 року №14/1015-05/1-2182; №13/1015-05/1-2181.

Також позивач просив під час підготовки справи до розгляду витребувати у відповідача матеріали, які стали підставою для винесення оскаржуваних постанов.

Крім того, позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду пропущеного з поважних причин з посиланням на те, що ухвалою суду від 26.03.2018 року позов було залишено без руху та наданий строк для усунення недоліків. 04.04.2018 року представником позивача було надано заяву про усунення недоліків, проте ухвалою суду від 10.04.2018 року позов повернутий позивачу та отриманий 13.04.2018 року.

При цьому у позові зазначив, що він підтверджує, що ним не подано іншого позову до цього відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно зі ст.295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15 днів з дня її проголошення (вручення).

Враховуючи, що позивач отримав ухвалу суду від 10.04.2018 року 13.04.2018 року у нього наявний строк на її оскарження до 30.04.2018 року включно та таким чином вважається, що в провадженні суду знаходиться справа за позовом позивача до відповідача з тим же предметом, оскільки у разі реалізації позивачем свого права на оскарження ухвали суду у його провадженні будуть наявні дві справи. Вказані обставини до 30.04.2018 року не можуть бути підставою для поновлення строку звернення до суду, а навпаки можуть бути підставою для відмови у відкритті провадження у відповідності з п.4 ст.170 КАС України.

Крім того, незважаючи на те, що в ухвалі суду від 26.03.2018 року про залишення позову без руху, суд як недолік зазначив про необхідність надання якісних копій документів, позивач при поданні позову знов надав до позову неякісні копії документів (частково начитаємі).

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів звязку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Таким чином, згідно зі змістом ст.94 КАС України кожний письмовий доказ наданий до позову повинен бути засвідченим в порядку, встановленому чинним законодавством, або у разі наявності оригіналу у позивача - самим позивачем із зазначенням дати засвідчення та зазначення про наявність у нього оригіналу письмового доказу.

Позивачем не виконані вимоги ст.94 КАС України щодо наданих до позову копій документів.

15.12.2017 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, згідно з яким КАС України викладений в новій редакції.

КАС України встановлений порядок надання доказів сторонами.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують обставини, а також зазначаються докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Статтею 79 КАС України встановлено, що позивач повинен подати докази разом з позовною заявою. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, ст.80 КАС України встановлений порядок витребування доказів

Частиною 1 ст.80 КАС України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч.2 та 3 ст.79 Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч.2 ст.80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується;2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Таким чином, клопотання позивача про витребування доказів викладене серед вимог позову (п.2) не відповідає вимогам КАС України, редакція якого діє з 15.12.2017 року.

Крім того, оскаржувані постанови стосуються накладення штрафу за недопущення посадових осіб до перевірки та невиконання припису, проте позивач не наводить будь-яких обґрунтувань стосовно вказаних обставин.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу пятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та розяснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів належної якості та засвідчені відповідно до вимог ст.94 КАС України.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені імя позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами звязку.

У разі своєчасного виконання ухвали суду та усунення недоліків позовної заяви не шляхом здачі належним чином оформленого позову, документів до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового звязку, для попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду щодо усунення недоліків у встановлений строк позивачу необхідно про надіслання матеріалів засобами поштового звязку повідомити суд на його електрону адресу, факс.

Згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень про її виконання іншими засобами звязку, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. ст. 77, 132, 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства «ВЕКТОР-12» (67100 Одеська область, Великомихайлівський район, смт. Велика Михайлівка, вул. Лермонтова,14) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (65107 м. Одеса, вул. Канатна,83) про визнання незаконними та скасування постанов про накладення штрафу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в пятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та розяснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва