Справа № 766/4737/17
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2018-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2018 р.м.ОдесаСправа № 766/4737/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Хайдарова І.О.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Шевчук О.А.,

суддів: Зуєвої Л.Є., Федусика А.Г.,

при секретарі Жигайлової О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 11 жовтня 2017 року, ухвалену у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні, по справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, -

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову №5/334/01-22 від 06.03.2017 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради; стягнути витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що постановою № 5/334/01-22 від 06.03.2017 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради в особі начальника ОСОБА_1 визнано ПАТ «Українська залізниця» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 16000,00 грн. Постанову № 5/334/01-22 винесено на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2017р., який складено головним спеціалістом управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ОСОБА_2 Позивач вважає зазначену постанову незаконною та необгрунтованою, оскільки невірно визначено юридичну особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, крім того, не сповіщено про розгляд справи, не містить постанова дати скоєння правопорушення, не вказано об'єкт перевірки, тощо.

Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 11 жовтня 2017 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову суду першої інстанції та постановити нову, якою відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю. Доводами апеляційної скарги зазначено, що Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради листом від 14.02.2017 за № 217/01-22 по факсу направлено виробничому підрозділу служби будівельно-монтажних робіт і цивільних споруд Херсонське будівельно-монтажне експлуатаційне управління філії «Одеська залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» повідомлення про проведення планової перевірки на об'єкті будівництва «Технічне переоснащення котельні будівлі контейнерної ст. Херсон» м. Херсон вул. Привокзальна, 36, яка буде проводитись з 23 лютого по 08 березня 2017 року. 23.02.2017 року Управлінням видано направлення для проведення позапланової перевірки № 1-13. Головним спеціалістом ОСОБА_2 зроблена помилка у слові «позапланова» натомість «планова». Даний факт підтверджується наказом Управління «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на 2017 рік» від 16.01.2017 року № 02 та додатком № 1 до нього. В ході планової перевірки встановлено, що замовник не допустив посадових осіб органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, для виконання покладених на них функцій, чим порушив п.1 частини 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чим порушив статтю 2. Відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності 6. Суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 2) недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб п.2 ч.6 ст 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері».

Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради 20 грудня 2016 року зареєструвало за № 32 Декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І - III категорії складності, який знаходиться за адресою: Херсонська обл., м. Херсон, вул. Привокзальна,3-б, «Технічне переоснащення котельні будівлі контейнерної станції Херсон», в якій чітко вказано хто є замовником будівництва, який не допустив до планової перевірки Управління

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з'явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що постановою № 5/334/01-22 від 06 березня 2017 року Публічне акціонерне товариство "Українська залізниця" регіональна філія «Одеська залізниця», виробничий підрозділ служби будівельно-монтажних і цивільних споруд «Херсонське будівельно-монтажне експлуатаційне управління» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 16000,00 грн. Постановою встановлено, що є підстави вважати, що замовник не допустив посадових осіб органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, для виконання покладених на них функцій, чим порушив п.1 частини 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чим порушив статтю 2 - відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 6. Суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 2) недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб п.2 ч.6 ст 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері».

З матеріалів справи вбачається, що 14.02.2017 за № 217/01-22 Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради по факсу направлено виробничому підрозділу служби будівельно-монтажних робіт і цивільних споруд Херсонське будівельно-монтажне експлуатаційне управління філії «Одеська залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» повідомлення про проведення планової перевірки на об'єкті будівництва «Технічне переоснащення котельні будівлі контейнерної ст. «Херсон» м. Херсон вул. Привокзальна, 36, яка буде проводитись з 23 лютого по 08 березня 2017 року.

23.02.2017 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради видав направлення для проведення позапланової перевірки № 1-13.

Як вбачається з акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 23.02.2017 начальник виробничого підрозділу служби будівельно-монтажних робіт із цивільних споруд «Херсонське будівельно-монтажне експлуатаційне управління» регіональної філії «Одеська залізниця» ПАТ «Українська залізниця» не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення планової перевірки. В протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2017, на підставі якого винесена постанова № 5/334/01-22 від 06.03.2017, в пункті 8 вказано, що перевірка планова, а приймаючи постанову № 5/334/01-22 від 06.03.2017 року відповідач зазначає, що перевірка була позапланова.

Тобто, зазначені документи містять суперечності щодо проведення перевірки.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в ході розгляду справи відповідачем не спростовано та не доведено перед судом за наслідками якої перевірки було винесено оскаржувану постанову, не надано доказів направлення/вручення позивачу протоколу. Позиція відповідача у даній справі не є доведеною, оскільки не підтверджена належними та допустимим доказами, відповідач не надав до суду доказів на спростування доводів позивача.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Правовий статус Державної архітектурно-будівельної інспекції України та повноваження їх посадових осіб визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08 квітня 2011 року №439/2011.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку ( 553-2011-п ), встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553).

Відповідно до пункту 7 Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 порядку встановлено, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з п. 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки субєкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового звязку або вручати особисто під розписку керівнику субєкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови субєкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності субєкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на обєкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п.13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.11, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про проведення перевірки відповідачем було направлено електронною поштою на адресу позивача 14.02.2017 року про початок перевірки з 23.02.2017 року, тобто з порушенням 10 денного строку початку проведення перевірки. Доказів вручення цього направлення позивачу, відповідачем не надано.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з вимогами частини першої статті 10 Закону України № 687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю №553 який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р., визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 5 цього порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно п. 6 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок субєктів містобудування на обєктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки обєктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

З матеріалів справи вбачається, що 23.02.2017 р. начальником Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради було видано направлення № 1-13 для проведення позапланової перевірки, яке видано на підставі наказу та плана перевірки. Строк дії направлення з 23.02. до 08.03.2017 року (а.с. 11).

23.02.2017 р. головним спеціалістом ОСОБА_2 було складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що начальник виробничого підрозділу ОСОБА_3 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення планової перевірки.(а.с. 12).

Колегія суддів зазначає, що вказаний акт складено з порушеннями вимог чинного законодавства, оскільки не містить інформації про осіб, які були присутніми під час складення акту, не зазначено осіб, які можуть підтвердити факт, зазначений у акті.

З протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2017 р. головним спеціалістом ОСОБА_2 за результатами планової перевірки виявлено порушення забудовник не надав допуск до проведення позапланової перевірки. Забудовнику було направлено повідомлення про здійснення позапланової перевірки від 14.02.2017 № 217/01-22, в якому зазначено дату проведення перевірки 23.02.2017. Але замовник проігнорував повідомлення та не допустив робітників управління для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Також у протоколі зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 06 березня 2016 року у приміщенні Управління (а.с. 9-10).

Постановою № 5/334/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.03.2017 визнано ПАТ «Українська залізниця», регіональна філія «Одеська залізниця» Виробничий підрозділ служби будівельно-монтажних і цивільних споруд «Херсонське будівельно-монтажне експлуатаційне управління» м. Херсон вул.. 200 років Херсону, 5 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 16000 грн., які перераховуються до державного бюджету (а.с.6-7).

Однак, колегія суддів зазначає, що 20 грудня 2016 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради зареєструвало за № 32 Декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І - III категорії складності, який знаходиться за адресою: Херсонська обл., м.Херсон, вул. Привокзальна,3-б, «Технічне переоснащення котельні будівлі контейнерної станції Херсон» об`єкт прийнято в експлуатацію, тобто будівництво об`єкту закінчено.

За умовами ч. 1 ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами .

Статтями 3 та 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності"передбачено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, Постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 року затверджений Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до п.2 Порядку №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники.

Штрафи накладаються на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Протягом трьох днів після оформлення протокол, інші необхідні матеріали (висновки експертів, дані лабораторних досліджень, фотографії, відомості про попередні порушення тощо) подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій накладати штраф.

Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб (п. 6 Порядку №244).

Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку (п.7 Порядку №244).

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після прийняття постанови вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб'єкта містобудування чи надсилається поштою, про що робиться запис у справі. Другий примірник у разі несплати штрафу в установлений строк пред'являється інспекцією до примусового виконання у порядку та строки, що визначені Законом України "Про виконавче провадження", а третій - залишається в інспекції, яка наклала штраф (п. 9 Порядку №244).

Колегія суддів зазначає, що відповідно до Порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15 денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення, однак. відповідачем не надано доказів належного вручення протоколу про притягнення до відповідальності, а також доказів про те, що позивач належним чином був сповіщений про розгляд протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, аналізуючи правомірність прийнятого відповідачем протоколу та постанови про притягнення до відповідальності, колегія суддів звертає увагу на те, що рішення суб'єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб'єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб'єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що постанова №5/334/01-22 від 06.03.2017 року Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради прийнята з порушенням вимог чинного законодавства, документи містять розбіжності, оскільки в них зазначено про проведення то планової то позапланової перевірки, у зв`язку з чим неможливо встановити, яка саме перевірка проводилась відповідачем.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що постанова Херсонського міського суду Херсонської області грунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній постанові, у зв'язку з чим підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення.

Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 11 жовтня 2017 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 23.04.2018 року.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук

Суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: А.Г. Федусик