Справа № 806/1216/18
Суддя: Рожкова О. С.
Дата ухвалення: 2018-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 806/1216/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Рожкової О.С.,

за участі секретаря судового засідання Степанчук О.М.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови №22-ф від 26.02.2018 року,

ВСТАНОВИВ :

06.03.2018 ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просив скасувати постанову №22-ф від 26.02.2018 винесену Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 12.03.2018 постановлено передати вказану справу на розгляд Корольовського районного суду м. Житомира (а.с.2-3).

29.03.2018 згідно Протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею для розгляду справи ОСОБА_3 визначено суддю Рожкову О.С. (а.с.40).

30.03.2018 справу передано для розгляду судді Рожковій О.С.

30.03.2018 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено до розгляду на 17.04.2018 о 11-00 год. (а.с.41-42).

Позивач в обґрунтування позову зазначає, що інспектором неправомірно винесено постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП, а саме, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні за яким накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. Так як, 14.10.2008 Комунальним підприємством «Архітектура» Житомирської районної ради позивачу видано будівельний паспорт за №550. У період з 06.07.2014 по 04.04.2016 року постійно перебував у зоні АТО, де безпосередньо брав участь у бойових діях, отримав поранення, має розлад памяті, що стало причиною неподання повідомлення про будівельні роботи щодо зведення гаража, які почав виконувати влітку 2017 року самотужки, без залучення найманих працівників. На даний час є інвалідом війни 3-ї групи, має на утриманні малолітнього сина, а тому штраф, передбачений оскаржуваною постановою не має змоги оплатити. Також вказав, що на виконання припису від 12.02.2018 оформив новий будівельний паспорт №01-14/37 від 20.02.2018 року та повідомлення про початок будівництва.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити з викладених у позовній заяві підстав.

Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову за безпідставністю, надала до суду відзив, згідно яких пояснила, що відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 59/18-к від 29.01.2018 в період з 30.01.2018-12.02.2018 проведено позапланову перевірку щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт за адресою: пров.1-й Терешкова,6 с. Глибочиця, Житомирського району. В ході проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва господарської будівлі за вищевказаною адресою без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст. 34 Закону, п.5,11,13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. За результатами перевірки складено уніфікований акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. На підставі матеріалів перевірки та з урахуванням вимог ст. 33 КУпАП винесено постанову № 22-ф про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення на ОСОБА_1 у розмірі 4250 грн. Разом з тим зазначила, що оскаржувана постанова винесена з дотриманням вимог чинного законодавства, а відтак є законною.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

На підставі звернення адвоката ОСОБА_4 за вих.17/7-2 від 22.01.2018р. та «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011р. Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 для здійснення позапланової перевірки на об'єкті - виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі гаражу за адресою: пров. 1-й Терешкової, 6, с. Глубочиця, Житомирського району, Житомирської області, про що 29.01.2018 видано відповідне направлення для проведення позапланового заходу за № 59/18-к, строком дії з 30.01.2018 до 12.02.2018 (а.с.48).

12.02.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі гаражу за адресою: пров.1-й Терешкової, 6 с. Глубочиця, Житомирського району, Житомирської області».

За результатами проведеного позапланового заходу, 12.02.2018 складено акт щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №1006/7/К15/056 з якого вбачається, що ОСОБА_1 здійснив самочинно будівельні роботи з будівництва господарської будівлі (гаража) в період з 2014 по 2017 рік за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи (повідомлення про початок будівельних робіт), зареєстрованого встановленим порядком в органах держархбудконтролю та без належного затвердженого проекту або будівельного паспорту (а.с.49-58).

12.02.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 складено протокол про адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 96 КУпАП відносно ОСОБА_1 за здійснення будівельних робіт з самочинного будівництва господарської будівлі (гаража) в період з 2014 по 2017 рік за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи (повідомлення про початок будівельних робіт), зареєстрованого встановленим порядком в органах держархбудконтролю та без належного затвердженого проекту або будівельного паспорту, чим порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.5, 11, 13 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466. ОСОБА_1 роз'яснено його права, повідомлено про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення та вручено примірник протоколу, про що свідчить його підпис (а.с.59-60).

12.02.2018 з метою усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 складено припис № 17/18-к з вимогою усунути виявлені порушення в термін до 12.04.2018 року відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства шляхом оформлення дозвільних документів або привести земельну ділянку до попереднього стану шляхом демонтажу господарської будівлі (гаражу). Даний припис ОСОБА_1 одержав того ж дня - 12.02.2018 (а.с.12)

26.02.2018 постановою про адміністративне правопорушення №22-ф ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250, 00 гривень (а.с.10-11).

Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 у період з 06.07.2014 по 04.04.2016 року перебував у зоні АТО, де безпосередньо брав участь у бойових діях, за що був відзначений державними нагородами: Медаль «За військову службу Україні» №1800, згідно з Указом Президента У країни від 26.12.2014 року; Орден «За мужність» ПІ ступеня №295643, згідно з Указом Президента України від 3.11.2015 року; Відзнака Міністра оборони Медаль «За сприяння Збройним силам України, згідно з Наказом Міністра оборони від 13.03.2017 (а.с.27-32).

Згідно довідки ВЧ Польова пошта В2262 №1997 від 24.05.2015, ОСОБА_1 під час артилерійського обстрілу опорного пункту, під час виконання обовязків військової служби в зоні АТО отримав ряд захворювань: мінно-вибухову травму, ЗЧМТ: струс головного мозгу 2 ступеню, антеновегетативне порушення, акубаротравма, гострий двобічний, кохлеарний неврит (а.с.28-34).

Як вбачається з пояснень позивача в судовому засіданні, останній, влітку 2017 року, самотужки, без залучення найманих працівників розпочав будівництво гаража, вважаючи, що має на це дозвільні документи, оскільки 14.10.2008 Комунальним підприємством «Архітектура» Житомирської районної ради ОСОБА_1 видано будівельний НОМЕР_1 (а.с.13-19).

За таких обставин, суд приймає до уваги, що після спливу 9 років з часу видачі будівельного паспорту на будівництво та зважаючи на один з наслідків отриманих в зоні АТО поранень у вигляді контузіі, ОСОБА_1 не мав умислу на вчинення адміністративного правопорушення - повідомлення про початок будівельних робіт - виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт.

Після видачі припису № 17/18-к від 12.02.2018 позивач вимоги останнього виконав у повному обсязі у належний строк, оформив новий будівельний паспорт №01-14/37 від 20.02.2018 року та повідомлення про початок будівництва (а.с.20-26), що також не заперечувалось представником відповідача в судовому засіданні.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

Так, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, та встановивши відсутність у діях ОСОБА_1 ознак, визначених ст.9 КУпАП, відповідно до положень ст.22 КУпАП орган державного архітектурно-будівельного контролю в особі інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5 міг звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

У Конституції України Україну проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст.3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Частиною 4 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Зазначена постанова № 22-ф судом перевірялась на предмет дотримання суб'єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Судом встановлено, що позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті розташованому за адресою: пров. 1-й Терешкової, 6, с. Глубочиця, Житомирського району, Житомирської області проводив головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5, який і склав акт перевірки № 1006/7/К15/056 від 12.02.2018, та вище зазначені припис та протокол від 12.02.2018.

Ця ж особа безпосередньо приймала участь при вирішенні питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за: ч.4 ст. 96 КУпАП шляхом винесення оскаржуваної постанови по справі про адміністративні правопорушення № 22-ф від 26 лютого 2018 року.

Крім того, розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності призначено на 11 годину 00 хвилин 26 лютого 2018 року.

Такі дії свідчать про порушення відповідачем принципу безсторонності при прийнятті рішення, який закріплений приписами ст. 2 КАС України.

Так, орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 §1 Європейської конвенції з прав людини, може розглядатися як суд у змістовному значенні цього терміна (рішення Європейського суду з прав людини від 22 жовтня 1984 року (серія А, № 84) у справі Срамек проти Австрії, справа Волков проти України від 09.01.2013р. заява № 21722/11).

При цьому, у рішенні «Волков проти України» від 09.01.2013р. (заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини зазначив роль таких осіб, які здійснюють перевірку, направляють документи до органу, уповноваженому приймати рішення, а згодом беруть участь у голосуванні при прийнятті рішення у висуванні звинувачень щодо заявника на підставі результатів проведеної ними відповідної перевірки викликає об'єктивний сумнів щодо їхньої безсторонності при винесенні рішення по суті у справі заявника.

Водночас, обов'язок інспектора передати матеріали перевірки для належного розгляду прямо передбачений пунктом 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року N 244.

Пунктом 20 постанови КМУ №244 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, серед іншого, з'ясовує чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Тобто, у даному випадку головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5, який безпосередньо склав матеріали справ про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності надав правову оцінку та перевірив правильність складення матеріалів справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які ним же і оформлено, що на думку суду є неприпустимим та викликає сумніви в його неупередженості.

Вищенаведене, на думку суду, є самостійною підставою для скасування спірної постанови №22-ф винесеної головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_5

Відповідно до ч.3 ст.242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 2 ст. 9 КАС України встановлено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Відповідно до п. 3 частини 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню, при цьому суд вважає за доцільне вийти за межі позовних вимог та відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, вирішити питання про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 19, 63 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, ст.ст. 227-228, ч.4 ст.229, ст.ст. 241-246, 250, 268-272, 286, 294 КАС України, Керуючись ст.ст. 9, 247, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 5, 9, 90, 139, 241-244, 246, 286, п. 10 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов адміністративним позовом ОСОБА_1 - задовольнити.

Скасувати постанову № 22-ф, винесену Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області 26.02.2018 по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення закрити відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Cуддя О. С. Рожкова