Справа № 804/768/18
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2018-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2018 року Справа № 804/768/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретарі судового засіданняОСОБА_2
за участю предстаників:
позивача відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4 ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_6 міська рада, про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити певні дії, -
26 січня 2018 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_6 міська рада із позовними вимогами про:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 січня 2018 адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження із призначенням підготовчого засідання на 27 лютого 2018 року.
27 лютого 2018 року на електронну адресу суду надійшла заява ОСОБА_6 міської ради про розгляд справи без участі представника.
27 лютого 2018 року представником Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області подано клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з тим, що позовна заява підписана особою, яка не має права підписувати її.
Вирішуючи заявлене клопотання судом було винесено ухвалу від 5 березня 2018 року про відмову у задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровської області про залишення без розгляду адміністративного позову в адміністративній справі №804/768/18.
Судом було встановлено позивачу строк для надання відповіді на відзив до 16 березня 2018 року, а відповідачу 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для надання заперечень. Оголошено перерву до 26 березня 2018 року.
22 березня 2018 року позивачем надано відповідь на відзив.
26 березня 2018 року позивачем надано заяву про зміну предмету позовних вимог адміністративного позову, у якій викладений наступний зміст позовних вимог:
У звязку з подачею позивачем заяви про зміну предмету позовних вимог адміністративного позову судом встановлено 15-денний строк для надання відзиву на уточнений позов, 5-денний строк з дати отримання для надання відповіді на відзив та заперечень. Оголошено перерву до 10 квітня 2018 року.
З метою належної підготовки справи до розгляду по суті підготовче провадження було продовжено, наступне підготовче засідання призначено на 10 квітня 2018 року.
У попередньому засіданні представники третьої особи пояснили, що самостійно звертались до відповідача за витягом, оскільки міська рада має намір укласти угоду про продовження договору оренди з позивачем.
10 квітня 2018 року було оголошено перерву до 13 квітня 2018 року.
13 квітня 2018 року відповідачем надано відзив на заяву про зміну предмету позовних вимог.
Позивач надав письмові заперечення. Представники третьої особи письмових пояснень до суду не надано.
В обґрунтування позову з урахуванням заяви про зміну предмету спору зазначено наступне:
- позивач вважає, що зазначений Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не відповідає вимогам чинного законодавства у звязку з некоректним визначенням коефіцієнту Км2, який характеризує місце розташування земельної ділянки - коефіцієнту економіко-планувальної зони;
- Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.09.2017 року №34-4-0.181-666/181-17, не є обґрунтованим;
Відповідач проти позову заперечив наступним:
- дії посадових осіб відділу у Павлоградському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юрївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області стосовно підготовки та оформлення витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за №34-4-0.181-666/181-17 від 05.09.2017 року вчинені з дотриманням вимог чинного законодавства та є законними, оскільки не суперечать Земельному кодексу України; Закону України «Про оцінку земель»; Методиці нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року №213; Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженим Наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук №18/15/21/1 від 27.01.2006 року; а також технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Тернівка, затвердженої Рішенням ОСОБА_6 міської ради №729-ХХХХ/V від 13.01.2009 року;
- в Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста Тернівка Дніпропетровської області не визначені локальні коефіцієнти в економіко-планувальних зонах. Пропонується лише перелік та значення цих коефіцієнтів, які застосовуються до кожного з факторів, виходячи з їх ваги.
13 квітня 2018 року Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області надані пояснення від 22.02.2018 року за №76/421-18-0.181 Міськрайонного управління у Павлоградському, Юрївському районах та м. Павлоград Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в яких зазначено, що оскільки Порядком та Методикою нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженою постановою Кабінетом Міністрів України від 23 березня 1995 року №213 (із змінами) не передбачено розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка була б розташована в кількох економіко-планувальних зонах, коефіцієнт Км2 прийнято у розмірі 0,794 в інтересах місцевого бюджету з максимальним значенням.
Ухвалою суду від 13 квітня 2018 року було закрито підготовче провадження в адміністративній справі №804/768/18 та призначено справу до судового розгляду по суті на 13 квітня 2018 року після закінчення підготовчого засідання.
У судовому засіданні сторони підтримали обрані правові позиції.
Розглянувши подані документи і матеріали, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного.
5 вересня 2017 року за №34-4-0.181-666181-17 був виготовлений оскаржуваний в цій справі витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки із зазначенням коефіцієнту Км2 0,794 та коефіцієнту Км3 1,092 (а.с.13).
- розрахунок коефіцієнта Км2 з вказівкою девяти економіко-планувальних зон, на яких розташована земельна ділянка, меж цих зон , коефіцієнта Км2 по кожній зоні, та обґрунтування застосування одного коефіцієнта Км2 у розмірі саме 0.794;
- розрахунок коефіцієнта КмЗ та підстави такого розрахунку.
Крім того, позивач просив обґрунтувати підстави застосування нового «Порядку нормативно грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 року №489, при відсутності затвердженої в встановленому законодавством порядку технічної документації з НГО земель населеного пункту міста Тернівка, виконаної відповідно до вимого цього Порядку щодо визначення меж окремих інформаційних районів (економіко-планувальних зон) та коефіцієнтів Км2 (а.с.14-15).
Міськрайонним управлінням у Павлоградському, Юрївському районах та м. Павлоград Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області надано відповіді від 11.12.2017 року №19-4-0.181-753/121-17, в якій зазначено: з 1 січня 2017 року набрав чинності Наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 року за №489 та застосовується новий Порядок нормативно грошової оцінки земель населених пунктів, відповідно до якого дані, про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг і технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки згідно затверджене форми (додаток 9 цього Порядку), яким передбачено розрахунок на дату формування витягу; даним Порядком та Методикою нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року №213 (із змінами) не передбачено розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка була розташована в кількох економіко-планувальних зонах; запропоновано звернутись до експерта (або відповідного спеціаліста міської ради) по питанню некоректності розрахунку нормативно грошової оцінки земельної ділянки, який надано у Витязі з технічної документації від 05.09.2017 року №34-4-0.181-666/181 (а.с.16).
27 листопада 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулось до ОСОБА_6 міської ради із запитом №1/4604 про надання публічної інформації щодо надання належним чином завірених копій рішення ОСОБА_6 міської ради від 13.01.2009 року №729 та матеріалів технічної документації «Нормативна грошова оцінка земель міста Тернівка станом на 1 січня 2008 року», затверджену цим рішенням (а.с.19).
На запит від 27.11.2017 року за №1/4604 виконавчим комітетом ОСОБА_6 міської ради Дніпропетровської області від 05.12.2017 року №3822/01-12 супровідним листом було надано Публічному акціонерному товариству «ДТЕК Павлоградвугілля» рішення ОСОБА_6 міської ради від 13.01.2009 року №№729-ХХХХ/V «Про затвердження матеріалів «Нормативно грошова оцінка земель м. Тернівка станом на 1 січня 2008 року». Крім того товариство було проінформовано, що виконавчий комітет ОСОБА_6 міської ради, не володіє матеріалами технічної документації «Нормативно грошової оцінки земель міста Тернівка станом на 1 січня 2008 року». Вищевказаною інформацією володіє відділ у Павлоградському районі міськрайонного управління у Павлоградському. Юрївському районах та м. Павлограді Головного Управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, який знаходяться за адресою: м.1 Іавлоград. вул.Миру. 147 (а.с.20-21).
27 листопада 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулось до міськрайонного управління у Павлоградському. Юрївському районах та м. Павлограді Головного Управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із запитом №1/4605 про надання публічної інформації щодо отримання належним чином завірених копій матеріалів технічної документації «Нормативна грошова оцінка земель міста Тернівка станом на 1 січня 2008 року», затверджену рішенням ОСОБА_6 міської ради від 13.01.2009 року №729 (а.с.22).
На зазначений запит надано відповідь від 05.12.2017 року №28-4-0.181-723/121-17 ,в якій зазначено, що матеріали Державного фонду надаються у користування за письмовим запитом (а.с.23)
Листом від 17 січня 2018 року №1/168 «Щодо укладання додаткової угоди до договору №12-11/2538 від 12.06.2012 року» позивач звернувся до виконавчого комітету ОСОБА_6 міської ради Дніпропетровської області, в якому просило:
- у разі неможливості визначити значення коефіцієнтів Км2, КмЗ та виконати розрахунок НГО земельної ділянки самостійно ще раз розглянути можливість щодо надання матеріалів технічної документації «Нормативна грошова оцінка земель міста Тернівка станом на 1 січня 2008 року», затвердженої рішенням ОСОБА_6 міської Ради від 13.01.2009 року №729, в порядку статті 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації», в наданні якої на запит ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАВУГІЛЛЯ» №1/4604 від 27.12.17 р. було відмовлено, для залучення експерта з відповідних питань, оскільки існує дійсна потреба у спеціальних знаннях, і у даному випадку висновок експерта є належним засобом урегулювання суперечки по Витягу, що виникла (а.с.24-25).
Вирішуючи спір по суті, суд виходить із того, правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов'язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель врегульовані Законом України «Про оцінку земель» від 11 грудня 2003 року №1378-IV (далі - Закон №1378-IV).
Згідно з статтею 23 Закону №1378-IV технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
У статті 1 Закону №1378-ІV визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Процедура проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів визначена «Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженим наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року №489 (далі Порядок №489).
Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року №213.
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Згідно розділу ІІ «Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів» Порядку №489 в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.
Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою 1.
Визначення нормативної грошової оцінки одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів: Цн = В х Нп/Нк х Кф х Км . Де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6 %); Нк - норма капіталізації (3 %); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.
Згідно пунктів 6, 9 розділу ІІ Порядку №489 коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3. Де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.
Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схем планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту.
Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.
Значення коефіцієнта Км2 визначається як добуток пофакторних оцінок з урахуванням вагової характеристики кожного з факторів.
Пунктом 10 Розділу ІІ Порядку №489 визначено, що вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн = Цнз х Кф х Км3.
Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці.
Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.
Додатком 7 до Поряду №489 до локальних факторів віднесені, із застосуванням відповідних коефіцієнтів, зокрема:
- функціонально-планувальні фактори: у зоні магістралей підвищеного містоформувального значення 1,05-1,2;
- інженерно-інфраструктурні фактори: земельна ділянка, що примикає до вулиці без твердого покриття 0,90 - 0,95; земельна ділянка, що примикає до вулиці із твердим покриттям 1,00; не забезпечена централізованим водопостачанням 0,90 - 0,95; не забезпечена централізованим водовідведенням 0,90 - 0,95; не забезпечена централізованим теплопостачанням 0,90 - 0,95; не забезпечена централізованим газопостачанням 0,90 - 0,95;
- інженерно-геологічні фактори: місцезнаходження земельної ділянки у водоохоронній зоні 1,02 - 1,05.
Таким чином, суд зазначає, що на вартісний розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки впливає застосування економіко-планувальних зон, та визначення коефіцієнтів Км2 та Км3.
Згідно пункту 1 Розділу ІІІ Порядку №489 за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи (додаток 8) як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (додаток 9).
«Нормативна грошова оцінка земель міста Тернівка станом на 1 січня 2008 року» затверджена рішенням ОСОБА_6 місткої ради від 13.01.2009 року №729.
При цьому, у витязі зазначено у якості примітки, що оскільки земельна ділянка розташована в девяти інформаційних районах з різними коефіцієнтами Км2, які враховують містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальні зони) та не визначені площі в межах окремих інформаційних районах коефіцієнт Км2 було застосовано зі значенням 0,794. У відділі відсутня будь-яка інформація про розрахунок нормативної грошової оцінки вищезазначеної земельної ділянки у попередні роки, тому обґрунтувати застосовані раніше при розрахунку коефіцієнти не вбачається можливим.
В судовому засіданні представником відповідача наданий графічний матеріал, який не включає всі економіко-планувальні зони та креслення земельної ділянки виконано не ідентично до технічної документації, чим і обумовлено некоректне визначення кількості зон.
Надаючи оцінку доводам позивача про необхідність визначення середнього значення коефіцієнтів Км2, Км3 суд зазначає, що чинним законодавством не передбачене застосування відповідачем таких значень у їх середньому розмірі, і відповідачем не допущена бездіяльність у цій частині, що є підставою для відмови у позові.
Поряд із цим, суд зазначає, що розрахунок коефіцієнта Км3 здійснений без врахування всіх локальних факторів, у зв'язку із чим розрахунок здійснений некоректно.
Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.
Відповідно до пункту 2 розділу 4 Указу Президента України «Про Концепцію вдосконалення судівництва для утвердження справедливого суду в Україні відповідно до європейських стандартів» від 10.05.2006 року №361/2006 адміністративне судочинство спрямоване на захист прав особи у публічно-правових відносинах від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.
За своїм статусом у суспільстві учас ники таких правовідносин перебувають у нерівних умовах, тому адміністративний суд має вжити всіх передбачених за коном заходів, щоб захистити порушені органом влади права особи, в тому числі збирати докази з власної ініціативи, ви ходити за межі вимог сторін тією мірою, наскільки це необхідно для повного захисту прав особи.
Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки прямо впливає на розмір плати за землю, який належить сплачувати позивачу.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов'язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

Винати протиправним та скасувати витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №34-4-0,181-666/181-17 від 5 вересня 2017 року, виданий Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Павлоградвугілля».
Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» за рахонок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру Дніпропетровської області судовий збір у розмірі 1762 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 13 квітня 2018 року.

Суддя ОСОБА_1