Справа № 654/3780/17
Суддя: Ширінська О. Х.
Дата ухвалення: 2018-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 654/3780/17
Провадження №2-а/654/2/2018
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2018 року м. Гола Пристань

Суддя Голопристанського районного суду Херсонської

області Ширінська О.Х.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Лариси Миколаївни про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

у с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся із вище вказаним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що відповідачі як суб'єкти владних повноважень у грудні 2017 року притягнули його до адміністративної відповідальності по частині третій статті 961 Кодексу України про адміністративні правопорушення та наклали стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. 00 коп., постанова про притягнення до адміністративної відповідальності від 12.12.2017 № 14/1021-63-17.

Не погоджуючись з постановою, вважає її винесеною з грубими порушеннями матеріального та процесуального законодавства України з боку відповідачів (протиправною) та такою, яка не відображає дійсних обставин справи та підлягає скасуванню за наступних підстав.

Основними завданнями здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду відповідно до пункту 3 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698, є наступне:

1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Статтею 13 Закону України «Про архітектурну діяльність» до уповноважених органів містобудування та архітектури віднесені, зокрема і «виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури».

Відповідно до статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Він (позивач) є начальником відділу містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради, відповідно до розпорядження міського голови від 01.06.2016 № 96-ос.

Відділ містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради не є юридичною особою, отже не є виконавчим органом на відміну від виконавчого комітету Голопристанської міської ради, який є юридичною особою. Копію Положення про відділ містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради, затвердженого рішенням міської ради від 08.06.2016 № 172.

Всупереч зазначеному, відповідачі у період з 03.11.2017 по 30.11.2017 провели перевірку саме відділу містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради та склали акт перевірки дотримання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил зі складанням відповідного акту. Пізніше відповідачі винесли на адресу Відділу припис з вимогами усунути порушення законодавства.

Відділ містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради не є юридичною особою, не відповідає за своїми та делегованими зобов'язаннями, не може самостійно приймати рішення та інші акти, бути позивачем та відповідачем у суді та виконувати вимоги припису відповідача.

Навіть заперечення щодо акту планової перевірки були направлені відповідачу від імені виконавчого комітету Голопристанської міської ради за підписом міського голови ОСОБА_4

Згідно зі статтею 96 Цивільного кодексу України лише юридична особа відповідає за своїми зобов'язаннями.

Відповідно до вищезазначеного Положення відділ є структурним підрозділом виконавчого комітету міської ради і виконує функції підготовки документів для розгляду виконавчим комітетом у сфері містобудування та архітектури. Начальник даного підрозділу не вирішує питання видачі містобудівних умов та будівельних паспортів одноосібно. Начальник відділу виконує технічну роботу по збору даних та підготовки документів проекту рішень виконавчого комітету. Рішення щодо надання містобудівних умов та будівельних паспортів вирішується на засіданні виконавчим комітетом міської ради колегіально, та підписується в подальшому міським головою.

Такими рішеннями, його, як начальника відділу зобов'язують виконати рішення виконавчого комітету та видати містобудівні умови та будівельні паспорти. Тобто, ним не приймаються рішення щодо питань, які стали об'єктом перевірки та винесеної постанови щодо накладення на нього штрафу.

Вважає, що протокол про адміністративне правопорушення було складено з грубими порушеннями законодавства України, оскільки при розгляді справи не розглядалися та не були враховані заперечення щодо акту перевірки виконавчого комітету Голопристанської міської ради, які було направлено до відповідача 05.12.2017 № 02-10/1030; постанова від 12.12.2017 № 14/1021-63-17 по справі про адміністративне правопорушення була складена відповідачем до початку розгляду по суті, відповідач прийняв рішення ще до розгляду справи, справа фактично ним не розглядалася; при складанні акту, протоколу, постанови відповідачі не отримували у нього та у виконавчому комітеті міської ради його персональні дані (серія та номер паспорту, реєстраційний номер облікової картки платника податків, дату народження), тобто не виясняли особу. Звідки позивач взяв його персональні дані і на якій підставі і хто їх видав, невідомо.

Згідно з частиною другою статті 14 Закону «Про захист персональних даних»: «Поширення персональних даних без згоди суб'єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини».

При цьому статтею 16 Закону України «Про захист персональних даних» визначено порядок доступу до персональних даних, а саме: «Порядок доступу до персональних даних третіх осіб визначається умовами згоди суб'єкта персональних даних, наданої володільцю персональних даних на обробку цих даних, або відповідно до вимог закону. Доступ до персональних даних третій особі не надається, якщо зазначена особа відмовляється взяти на себе зобов'язання щодо забезпечення виконання вимог цього Закону або неспроможна їх забезпечити.

В порушення вимог статті 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення відповідач не вказав у протоколі свідків правопорушення, хоча протокол повинен був складатися за місцем вчинення правопорушення, а саме в адміністративній будівлі виконавчого комітету міської ради, де завжди у робочий час є люди.

Як зазначено в акті перевірки дотримання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.11.2017, згідно затверджених технологічних карток кожне надання вихідних даних на проектування та будівництво об'єктів розглядається виконавчим комітетом Голопристанської міської ради з прийняттям відповідного рішення (сторінка 3 Акту). Отже, він повинен дотримуватися процедури, визначеної виконавчим комітетом міської ради з застосуванням вимог Законів України «Про адміністративні послуги» та «Про доступ до публічної інформації» і ніяк не може впливати на терміни надання відповідних послуг.

Крім того, відповідачі в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності зазначили, що видані будівельні паспорти та містобудівні умови і обмеження забудови земельних ділянок не відповідають вимогам Порядку № 103 (очевидно, відповідачі мали на увазі Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103).

Однак, зазначений Порядок протирічить вимогам Законів України «Про адміністративні послуги», «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про доступ до публічної інформації», оскільки згідно з пунктом 2.1 зазначеного Порядку будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів.

Також частина четверта статті 10 Закону України "Про адміністративні послуги" передбачає, що у разі надання адміністративної послуги суб'єктом надання адміністративних послуг, який діє на засадах колегіальності, рішення про надання адміністративної послуги або про відмову в її наданні приймається у строк, визначений частиною першою або другою цієї статті, а в разі неможливості прийняття зазначеного рішення у такий строк - на першому засіданні (слуханні) після закінчення цього строку.

Згідно зі статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчий комітет сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради в межах своїх повноважень приймає рішення. Рішення виконавчого комітету приймаються на його засіданні більшістю голосів від загального складу виконавчого комітету і підписуються сільським, селищним, міським головою, головою районної у місті ради.

Частиною третьою статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» передбачено, що:

«3. Проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніше як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття».

Міністерство юстиції України у своєму листі «Щодо порядку застосування нормативно-правових актів у разі існування неузгодженості між підзаконними актами» від 30.01.2009 N Н-35267-18 надало роз'яснення, що у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Також у спірній постанові відповідачі зазначили, що самі будівельні паспорти та містобудівні умови і обмеження видаються з помилками (порушеннями), оскільки туалети та господарські будівлі або взагалі не повинні розміщуватися на садибних ділянках, або повинні знаходитися вглибині садиб відповідно до Державних будівельних норм ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» .

Однак, вимоги і твердження відповідачів протирічать Закону України «Про санітарне та епідеміологічне благополуччя населення», який передбачає, що «органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм».

У процесі експлуатації виробничих, побутових та інших приміщень, споруд, обладнання, устаткування, транспортних засобів, використання технологій їх власник зобов'язаний створити безпечні і здорові умови праці та відпочинку, що відповідають вимогам санітарних норм, здійснювати заходи, спрямовані на запобігання захворюванням, отруєнням, травмам, забрудненню навколишнього середовища.

Органи виконавчої влади, місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності земельні ділянки і території відповідно до вимог санітарних норм». Виконавчий комітет міської ради приймав такі рішення про видачу будівельних паспортів враховуючи існуючу щільність міської садибної житлової забудови і відсутність у місті Гола Пристань розвиненої централізованої каналізаційної мережі.

Також Закон України «Про санітарне та епідеміологічне благополуччя населення» має більшу юридичну силу ніж Державні будівельні норми ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Отже, в своїй службовій діяльності виконавчий комітет, приймаючи такі рішення виконує вимоги Законів України «Про адміністративні послуги», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про доступ до публічної інформації» та «Про санітарне та епідеміологічне благополуччя населення» всупереч деяким вимогам Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 та Державних будівельних норм ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Він, як начальник відділу містобудування архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету міської ради виконує рішення виконавчого комітету міської ради. Тобто у його діях відсутня вина як складова частина суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що відповідачами порушені строки притягнення його до адміністративної відповідальності, визначені статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якої адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Згідно повідомлення відповідачів щодо проведення планової перевірки від 19.10.2017 № 1021-1.19/973-і перевірка проводилася за період 2015, 2016 та І-ІІІ кварталів 2017 року і усі зазначені у терміні перевірки акти були видані у період з 23.03.2017 по 28.09.2017, отже минув двомісячний термін з дати їх видання.

Як роз'яснив Конституційний Суд України у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) від 16.04.2009 року № 7-рп/2009: «Проаналізувавши функції і повноваження органів місцевого самоврядування, врегульовані Конституцією України та іншими законами України, Конституційний Суд України дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Такий висновок узгоджується із правовими позиціями Конституційного Суду України, викладеними у рішеннях від 27 грудня 2001 року № 20-рп/2001 у справі про укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22 липня 1991 року (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини)».

Крім того, відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудовники обов'язково реєструють у відповідачів повідомлення про початок будівельних робіт та декларацію про готовність, тобто відповідачам було відомо про видання спірних актів.

Так, згідно з частиною 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»:

«1. Замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України…», а стаття 39 зазначеного Закону України визначає, що:

«1. Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви».

Вважає, що оскаржувана постанова винесена з порушенням вимог діючого законодавства та в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 961 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Просив визнати таким, що суперечить законодавству України (є протиправним) та скасувати повністю постанову відповідачів про притягнення його до адміністративної відповідальності від 12.12.2017 № 14/1021-63-17 за статтею 961 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу на суму 8500 грн. 00 коп.

Відповідач 1 подав до суду відзив на адміністративний позов, в якому послався на нормативні документи, якими регламентована діяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції України та завдань щодо реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, якими підтверджена правомірність проведення перевірки, встановлення та фіксації в акті від 30.11.2017 р. порушень, а саме: не відповідність схем забудов експлікації будівель та споруд; порушення п. 2.3. Порядку № 103, п.1 додатку 3.1. ДБН 360-92 (протипожежні відстані); розміщення господарських будівель на лінії забудови житловими будинками п. 3.14, 3.24, 3.30 ДБН 360-92, розміщення не вбудовано-прибудованих гаражів; п. 3.25а таблиця 3.2 а - розміщення септику (туалету, вигрібу) та інші. Виявивши зазначені в акті правопорушення, 30.11.2017 р. інспектор будівельного нагляду склав протокол про адміністративне правопорушення, в якому повідомлено позивача, що розгляд справи відбудеться о 10. 00 год. 12.12. 2017 р. у приміщенні ДАБІ у Херсонській області каб. 402. Також не погоджуючись з позицією позивача щодо пропуску строку давності притягнення до адміністративної відповідальності, зазначив, що вказані правопорушення є триваючими, які можуть бути складені відповідно до ст. 38 КУпАП не пізніше як через два місії з дня його виявлення, а тому строк давності для притягнення позивача до адміністративної відповідальності не сплив. Просили відмовити у задоволенні позовних вимог за їх безпідставністю та не обгрунтованістю.

Позивач надав відповідь на відзив, в якій підтримав раніше заявлену позицію, не погодився з відповідачем щодо визначення поняття триваючого правопорушення та тлумачення ст. 38 КУпАП. У акті перевірки від 30.11.2017 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М. скасовуються будівельні паспорти і анулюються зареєстровані Управлінням ДАБІ у Херсонській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт, на її думку, як незаконні.

По суті головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М. одноосібно скасовує дозвіл на будівництво виданий забудовникам раніше Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області. Крім того на деякі будівельні паспорти, зазначені в акті перевірки Петрук Л.М. від 30.11.2017, що видані на її думку з порушенням будівельних норм, Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видаються декларації про готовність об'єктів до експлуатації, що підтверджує відповідність зазначених об'єктів вимогам Державних будівельних норм.

В якості прикладу зазначив наступне.

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 6 від 29.01.2015 (ОСОБА_6), було скасовано на підставі рішення № 253 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 23.07.2015 № ХС 07;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 6 від 29.01.2015(ОСОБА_7.) було скасовано на підставі рішення № 252 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 24.03.2015 № ХС95;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 6 від 29.01.2015 (ОСОБА_8.) було скасовано на підставі рішення № 251 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 12.12.2014 №ХС54;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 93 від 30.06.2015 (ОСОБА_9.) було скасовано на підставі рішення № 258 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 25.10.2016 №ХС24;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 134 від 24.09.2015 (ОСОБА_10.) було скасовано на підставі рішення № 261 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 10.02.2016 №ХС54;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 183 від 23.12.2015 (ОСОБА_11.) було скасовано на підставі рішення № 267 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 30.09.2016 №ХС775;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 51 від 28.04.2016 (ОСОБА_12) було скасовано на підставі рішення № 227 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 22.09.2016 №ХС31;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 98 від 28.07.2016 (ОСОБА_13.) було скасовано на підставі рішення № 235 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 05.12.2016 №ХС93;

Будівельний паспорт, виданий за рішенням виконкому Голопристанської міської ради № 114 від 25.08.2016 (ОСОБА_12) було скасовано на підставі рішення № 239 від 06.12.2017 головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області Петрук Л.М., а Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області видано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації від 22.09.2016 №ХС31.

Дослідивши письмові докази по справі, відзив відповідача та відповідь на відзив позивача, суд приходить до наступних висновків.

При розв'язанні спорів за позовами на рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень суди, відповідно до частини третьої статті 2 КАС України, повинні перевіряти, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як зазначив Вищій адміністративний суд України у довідці про результати вивчення та узагальнення практики розгляду справ за позовами фізичних осіб із приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності від 29.01.2010 року, під час розгляду справ зазначеної категорії суди повинні перевіряти законність та обґрунтованість складення протоколу, постанови та досліджувати, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності, чи не пропущено строки, встановлені для розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, чи виконано вимоги закону щодо обов'язкової присутності особи при розгляді її справи та своєчасного повідомлення цієї особи про місце та дату розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 діючого Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими та електронними доказами; 2)висновками експертів, 3) показаннями свідків.

Крім того, згідно ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У відповідності до ч. ч. 2 - 4 ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 30.11.2017 р., складеного стосовно начальника відділу містобудування, архітектури, капітального будівництва та містобудівного кадастру виконавчого комітету Голопристанської міської ради Херсонської області ОСОБА_2, зазначено, що протокол складено в його присутності. Однак, підписи останнього щодо ознайомлення із своїми правами, можливість надати пояснення та підтвердження ознайомлення з датою розгляду справи, відсутні. В протоколі також зазначено, що ОСОБА_2 відмовився від підпису, але при цьому відсутні належні докази відмови порушника від ознайомлення з протоколом та надання пояснень.

Суд, розглядаючи спори щодо правомірності дій чи бездіяльності органів влади і їх посадових осіб, враховуючи принцип змагальності сторін, всебічно досліджуючи докази у їх сукупності, не може ґрунтувати свої висновки лише на позиції позивача, або відповідача, які не підтверджуються іншими доказами. У даному випадку, суд не може визнати запис інспектора у протоколі "від підпису відмовився" достатнім доказом відмови позивача від ознайомлення з протоколом, від надання пояснень та належного роз'яснення позивачеві його прав, передбачених ст. 268 КУпАП.

У відповідності до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зважаючи на викладене, оскільки відповідачем було порушено вимоги законодавства щодо процедури складання та вручення протоколу, процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, то винесена ним постанова про адміністративне правопорушення є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 38 КУпАП України адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Суд не погоджується з відповідачем в тому, що вказані в протоколі правопорушення є триваючими, а тому відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через два місяці з дня його виявлення.

Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків.

Як слідує з акту проведеної перевірки від 30.11.2017 р., перевірка проводилася за період 2015, 2016 та І-ІІІ кварталів 2017 року і останні зазначені у терміні перевірки акти були видані у період з 23.03.2017 по 28.09.2017. Таким чином, на момент ухвалення постанови від 12.12.2017 р. про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності минув двомісячний термін з дати їх видання, що тягне закриття провадження згідно з пунктом 7 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідно до якого провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Крім того, суд також не може не погодитись із позивачем в тому, що відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудовники обов'язково реєструють у відповідачів повідомлення про початок будівельних робіт та декларацію про готовність, тобто відповідачам було відомо про видання спірних актів.

З огляду на вище наведене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, постанова головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 12.12.2017 № 14/1021-63-17 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за статтею 961 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу підлягає скасуванню, а провадження про адміністративне правопорушення - закриттю.

Керуючись ст.ст. 6, 8, 9, 10, 19, 72, 73, 74, 77, 90, 242, 243, 244, 246, 255, 286 КАС України в редакції 2017 року, ст.ст. 254, 256, 268 КУпАП, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_2 - задовольнити.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області від 12.12.2017 № 14/1021-63-17 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за статтею 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу - скасувати, справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до 15.12.2017 (дати набрання чинності новою редакцією КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя: О.Х. Ширінська