Справа № 826/10465/16
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2018-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю:

секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника позивача - Побілець Ж.О.,

представника апелянта - Єфімової Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року (дата виготовлення повного тексту постанови невідома) у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел", ТОВ "Укрбуд Інвест" про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел", ТОВ "Укрбуд Інвест" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень товариства, в порядку, передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21.10.2004 №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 №1416/10015.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року позов задоволено частково. Застосовано заходи реагування у вигляді зупинення будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити в порядку, передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21.10.2004 №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів" зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 №1416/10015. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі Приватне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" просить зазначене рішення скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування доводів своєї скарги посилається на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Свої доводи обґрунтовує тим, що при вирішенні справи судом не було враховано надані докази усунення виявлених порушень. Апелянт також зазначає, що перевірка була проведена без дотримання встановлених вимог, а саме: апелянта як замовника будівництва не було належним чином повідомлено про проведення перевірки; під час проведення перевірки та складання акту перевірки ні керівник, ні уповноважена особа з боку ПрАТ «ХК «Київміськбуд» не були присутні.

До Київського апеляційного адміністративного суду 07.03.2018 від позивача надійшли заперечення на апеляційну скаргу, у яких він зазначає, що судом першої інстанції винесено обґрунтоване рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин по справі та з врахуванням норм чинного законодавства та просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року - без змін.

У судовому засіданні 12 квітня 2018 року представник апелянта апеляційну скаргу підтримала. Представник позивача заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив наступні обставини, які учасниками процесу не оскаржуються.

Головним управленням державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на житловому будівництві між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва, за результатом якої складений акт №432.

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено порушення, які детально описані в акті перевірки, серед яких, зокрема:

- проводи (кабелі), які прокладені приховано під горючим оздобленням в інвентарних будівлях мобільного типу та відкрито по горючим матеріалам, не ізольовані від граючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом доведення прихованих робіт, порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання, наявність даного порушення може причинити коротке замкнення, що призведе до пожежі;

- в частині інвентарних будівлях мобільного типу допускається встановлення розеток, вимикачів, перемикачів на горючі основи (конструкції без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж 0,01 метра), наявність даного порушення сприяє швидкому розповсюдженню пожежі;

- з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в частині інвентарних будівлях мобільного типу не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, оскільки місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також і з'єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- в частині інвентарних будівлях мобільного типу допускається експлуатація кабелів проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією, користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з'єднувальними коробками, замкненими в електророзетці, в разі короткого замикання в електророзетці є небезпека загорання будівельних конструкцій, на яких встановлені електророзетки, що може призвести до швидкого поширення пожежі;

- у місці перетинання огороджувальних конструкцій електричними комунікаціями в частині інвентарних будівлях мобільного типу, не передбачені металеві гільзи з ущільненням з негорючими матеріалами;

- до початку основних будівельних робіт на будові не забезпечене протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі до резервуарів (водойм);

- територія будівельного майданчику не забезпечена протипожежними стендами з розрахунку один щит (стенд) на 5000 кв.м. захищуваної площі, до комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 7 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 ти - 7 шт., гаки - і шт., шпати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.;

- не проводяться роботи з монтажу автоматичної системи пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони на житлових будинках з перевіркою відповідності системи згідно з вимогами діючого законодавства;

- не проводяться роботи з монтажу системи оповіщення про пожежу та управлінням евакуацією людей на житлових будинках з перевіркою відповідності системи згідно з вимогами діючого законодавства;

- значення межі вогнестійкості будівельних конструкцій не визначені шляхом випробувань за ДСТУ Б В. 1.1 -4, за стандартами на методи випробувань на вогнестійкість годівельних конструкцій конкретних видів або за розрахунковими методами відповідно до стандартів або методик, узгоджених з головним органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сфері будівництва та центральним органом державного пожежного нагляду в порушення п. 2.10.2. ДБН В. 1.1-7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об'єктів будівництва» - будівництво здійснюється матеріалами, які не пройшли сертифікацію на вогнестійкість, що в разі НС сприяє швидкому розповсюдженню вогню;

- на 200 м площі підлоги - один вогнегасник (якщо площа поверху менша за 200_ м~ - два вогнегасники на поверх) бочка з водою, ящик з піском;

- на кожні 20 м довжини риштовання(на поверхах) - один вогнегасник (але не менше двох на поверсі) на кожні 100 м довжини риштування - бочка з водою;

- на 200 кв.м. площі покриття утеплювачем та покрівлями з горючих матеріалів груп горючості ГЗ, Г4 згідно з ДБН В.1.1-7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об'єктів будівництва» - один вогнегасник, бочка з водою, ящик з піском;

- на місті встановлення теплогенераторів калориферів - два вогнегасники та ящик з піском на кожен агрегат - наявність даних порушень не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум'я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей, а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій.

Отже, позивачем при проведенні перевірки встановлено, що відповідачем допущено порушення правил та норм пожежної безпеки, про які вказано в акті перевірки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей.

Враховуючи встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не надав суду доказів усунення виявлених порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки, що є підставою для зупинення будівельних робіт.

Колегія суддів апеляційної інстанції, перевіряючи у межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення місцевого адміністративного суду, зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини першої якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб'єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина друга статті 55 Кодексу цивільного захисту України).

Положеннями частини 2 статті 51 та частини 5 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Пунктом 12 частини 1 статі 67 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Стосовно доводів апеляційної скарги щодо порушення порядку проведення перевірки, за наслідками якої позивач звернувся з даним позовом до суду, колегія суддів зазначає наступне.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону №877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Відповідно до ст. 7 Закону N 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Отже, у разі ненадання працівниками контролюючого органу документів на проведення перевірки суб'єкт господарювання має право не допустити таких осіб до її проведення. В свою чергу, недотримання контролюючим органом вимог законодавства під час здійснення такої перевірки не звільняє суб'єкта господарювання від передбаченої чинним законодавством відповідальності за допущені ним порушення вимог законодавства, що виявлені в ході її проведення.

В матеріалах справи міститься копія наказу на проведення перевірки від 17.05.2016, повідомлення про проведення перевірки від 20.05.2016 № 27/1305 та посвідчення на проведення перевірки від 06.06.2016 № 539 (т.1, а.с. 16-19), які відповідають встановленим вимогам.

Так, повідомленням про проведення планової перевірки № 27/1305 від 20.05.2016 Замовника - Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел» та Генпідрядника - ТОВ «Укрбудінвест» повідомлено про те, що в період з 06.06.2016 по 24.06.2016 буде здійснено планову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою.

Вказане повідомлення відповідно до наявної на ньому відмітки було отримано 25.05.2016.

Крім того, ТОВ «Укрбудінвест» фактично допущено посадових осіб позивача до перевірки об'єкту будівництва, складено акт за результатами її проведення, підписаний уповноваженою особою ТОВ «Укрбудінвест».

Стосовно доводів апелянта, що його як замовника будівництва не було належним чином повідомлено про проведення перевірки, та під час проведення перевірки та складання акту перевірки ні керівник, ні уповноважена особа з боку ПрАТ «ХК «Київміськбуд» не були присутні, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до матеріалів справи, які були наявні під час винесення рішення судом першої інстанції, та інформації, наявної у позивача, Замовником житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою є Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел», Генпідрядником - ТОВ «Укрбудінвест».

Вказане також підтверджується Сертифікатом серії ІУ №76 від 21.12.2016, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об'єкта «Житлове будівництво між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі міста Києва», наданим представником апелянта під час апеляційного розгляду справи.

Власником земельної ділянки, на якій здійснювалось будівництво також є Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел», що не заперечується апелянтом.

Вказані обставини не заперечувалися відповідачами ні під час проведення перевірки, ні під час розгляду справи в суді першої інстанції. При цьому, під час проведення перевірки ТОВ «Укрбудінвест» не було проінформовано позивача про те, що Замовником будівництва являється також ПАТ "ХК "Київміськбуд".

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, а саме з заяви ПАТ "ХК "Київміськбуд" про перехід від скороченого провадження до розгляду справи за загальними правилами КАС України (т.1, а.с.85), апелянт був обізнаним про розгляд вказаної справи в суді першої інстанції, проте не повідомив суд про обставини, на які він посилається в апеляційній скарзі, а саме на те, що він також є Замовником житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва.

При цьому, відповідачами апеляційні скарги на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року не подавалися.

Всі документи, які були складені позивачем за наслідками перевірки, були підписані уповноваженим представником Генпідрядника - ТОВ «Укрбудінвест» без заперечень та зауважень.

Разом з тим, на підтвердження своїх доводів апелянтом надано до суду апеляційної інстанції Договір про передачу функцій замовника будівництва №129/ф від 17.02.2014, укладеного між Обслуговуючим кооперативом «Індивідуальних забудовників «Новосел» та Публічним акціонерним товариством "Холдингова компанія "Київміськбуд". Однак, з вказаного договору не вбачається, що серед певного переліку функцій, які відображені в ньому, до апелянта перейшли саме функції забезпечення пожежної та техногенної безпеки на об'єкті будівництва. В свою чергу, Обслуговуючий кооператив «Індивідуальних забудовників «Новосел» продовжує залишатися Замовником будівництва.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем було дотримано порядок проведення перевірки.

Перевіряючи наявність підстав для застосування до відповідача заходів реагування у спірних правовідносинах, судова колегія суду апеляційної інстанції виходить з наступного.

Державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності, що передбачено частиною 1 статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як зазначено в частині 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

З матеріалів справи вбачається, що факт створення відповідачем загрози життю та здоров'ю людей позивач обґрунтовує недодержанням вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту населення на житловому будівництві між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва.

Детальний опис виявлених порушень, зафіксованих в акті перевірки від 24.06.2016 року №432, наведено вище.

В апеляційній скарзі ПАТ "ХК "Київміськбуд" зазначає, що при вирішенні справи та застосуванні заходів реагування, судом першої інстанції не було враховано, що основну частину виявлених порушень було спростовано ТОВ "Укрбуд Інвест" під час розгляду справи в суді першої інстанції та надано цьому відповідні докази.

Разом з тим, з наданих ТОВ "Укрбуд Інвест" документів вбачається, що порушення усувалися відповідачем вже після проведення перевірки та під час розгляду справи в суді першої інстанції. При цьому, з наданих доказів усунення порушень вбачається, що відповідачем не усунено навіть половини з 24 пунктів порушень, виявлених позивачем.

При цьому, такі серйозні порушення як незабезпечення території будівельного майданчику пожежними щитами та засобами пожежегасіння в належній кількості, протипожежним водопостачанням від пожежних гідрантів на водогінній мережі або з резервуарів залишились не усунутими, що створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють та перебувають на об'єкті будівництва, а також особам, які будуть здійснювати гасіння в разі виникнення пожежі.

Колегія суддів також зазначає, що згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Враховуючи зазначене, колегія суддів зазначає, що відповідачі повинні були звернутись із письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час планової перевірки.

Однак, матеріали справи не містять такої заяви та не містять висновку позивача, що відповідачі усунули зафіксовані в акті перевірки порушення, а тому доводи відповідачів про відсутність порушень не підтверджені належними доказами.

Отже, колегія суддів не бере до уваги зазначені доводи, оскільки вказані обставини жодним чином не спростовують допущених та виявлених в ході перевірки порушень, зафіксованих в акті, які в своїй сукупності можуть спричинити настання негативних наслідків та створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які знаходяться у приміщеннях відповідачів, а також особам які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення, оскільки порушення правил пожежної та техногенної безпеки в будь-якому випадку прямо чи опосередковано створюють загрозу життю та здоров'ю людини.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги про застосування заходів реагування у вигляді зупинення будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замковецькою у Подільському районі м. Києва шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити в порядку передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21.10.2004 №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів" зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 08.11.2004 №1416/10015 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про наявність підстав задоволення позову ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та дотриманні норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для скасування оскаржуваного судового рішення колегія суддів не вбачає.

Поряд із цим, надавши правову оцінку всім доводам скаржника, викладеним у апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що ним не спростовано правильності висновків місцевого адміністративного суду.

Під час апеляційного перегляду, судом апеляційної інстанції не встановлено порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, а тому колегія суддів не вбачає правових підстав для виходу за межі доводів апеляційної скарги згідно з ч. 2 ст. 308 КАС.

Відповідно до ст. 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 321, 322, 325, 329 КАС, Київський апеляційний адміністративний суд,

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до обслуговуючого кооперативу "Індивідуальних забудовників "Новосел", ТОВ "Укрбуд Інвест" про застосування заходів реагування - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 10 жовтня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повне судове рішення складено 12 квітня 2018 року