Справа № 522/1462/18
Суддя: Бондар В. Я.
Дата ухвалення: 2018-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/883/18
Справа № 522/1462/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2018 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Бондар В.Я.;

за участі секретарі Грищук В.О.;

розглянувши у порядку спрощеного провадження (з урахуванням особливостей встановлених ст.ст. 268-271, 286 КАС України) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконуючого обовязки начальника ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3, за участю 3-ї особи на стороні відповідача ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування Постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.01.2018 року № 007/18,

ВСТАНОВИВ:

До суду 26 січня 2018 року звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування Постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.01.2018 року № 007/18, якою громадянина ОСОБА_1 (65082, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП. Адміністративну справу щодо ОСОБА_1 (65082, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) закрити.

Ухвалою від 29 січня 2018 року вказаний адміністративний позов залишено без руху.

Заявою позивача від 22 лютого 2018 року усунуто недоліки та надані докази.

Ухвалою від 26 лютого 2018 року відкрито провадження. Розгляд справи призначено на 09 годину 30 хвилин 06 березня 2018 року.

Судове засідання 06 березня 2018 року було відкладено у звязку з неналежним повідомленням відповідача. Судове засідання перенесено на 09 годину 30 хвилин 12 березня 2018 року.

У судовому засіданні 12 березня 2018 року представник позивача ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про заміну неналежного відповідача ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на належного в.о. начальника ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ОСОБА_3, та залучення у якості 3-ї особи ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської. Клопотання судом було задоволено. З метою повідомлення позивача про розгляд справи, судове засідання перенесено на 09 годину 30 хвилин 19 березня 2018 року.

У судовому засідання представник 3-ї особи ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ОСОБА_5 звернулась до суду з клопотанням про відкладення судового засідання, з метою підготовки відзиву на адміністративний позов. Представник позивача ОСОБА_4 не заперечував. Клопотання судом було задоволено. Судове засідання перенесено на 11 години 00 хвилин 23 березня 2018 року.

У судове засідання сторони, та представник 3-ї особи не зявились. Розгляд справи перенесено на 13 квітня 2018 року.

У судове засідання 13 квітня 2018 року зявився позивач та представник 3-ї особи ОСОБА_6, відповідач не зявився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду не повідомив. У судовому засіданні учасники надали пояснення та досліджені письмові докази.

Представник позивача ОСОБА_4 позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120 без законних підстав, за відсутності власника приміщень, йому не було пред'явлено службового посвідчення та не надано копію направлення на проведення перевірки, позивач не відмовлявся від підписання акту, як зазначено в ньому, позивач не здійснював зазначені в акті будівельні роботи, несучі конструкції та сходи вже існували на час придбання позивачем зазначеного приміщення, під час перевірки не встановлено коли саме виконані будівельні роботи, протокол про адміністративне правопорушення складно з грубими порушеннями вимог КУпАП, а тому не може бути підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Крім того під час складання протоколу позивачу не було розяснено його права. Також позивача не було повідомлено належним чином про дату, час та місце розгляду адміністративної справи.

Представник 3-ї особи ОСОБА_6 проти задоволення адміністративного позову заперечував, оскільки перевірка обєкту будівництва, який належить позивачу, проведена з дотриманням вимог законодавства, в присутності позивача, виявлені порушення підтверджуються фото-фіксацією, а тому підстав для скасування постанови, що оскаржується, не має.

З метою підготовки до надання підсумкових промов у судовому засіданні оголошено перерву до 12 години 30 хвилин 16 квітня 2018 року.

У судове засідання 16 квітня 2018 р. зявився представник позивача та представник 3-ї особи, відповідач не зявився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника 3-ї особи, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 є власником нежитлового підвального приміщення, розташованого за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120, що підтверджується договором купівлі-продажу від 20.11.2006 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 18.12.2006 року №12947923.

Головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 ОСОБА_2 держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_7 у період з 19.12.2017 року по 21.12.2017 року, на підставі наказу №01-13/251 ДАБК від 29.06.2017 року, Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 19.12.2017 року № 001396 та звернення ОСОБА_8 від 12.12.2017 року №07-Р1-39422 про незаконну реконструкцію підвалу, проведений позаплановий захід державного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті «Капітальний ремонт нежитлових підвальних приміщень, розташованих за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120, замовник ОСОБА_1», за результатами якого складений акт №001396 від 21.12.2017 року.

Зазначеною перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з капітального ремонту нежитлових підвальних приміщень шляхом заміни та улаштування нових несучих конструкції посилення перекриття стелі зі сталевих прокатних елементів, заміни існуючого металевого сходового маршу вхідної групи за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі виявлених порушень ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 21.12.2017 року складений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом одержання права на виконання будівельних робіт у строк до 21.02.2018 року.

21.12.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 ОСОБА_2 держаного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_7 складено протокол про адміністративне правопорушення.

04.01.2018 року виконуючим обовязки начальника ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3 винесено постанову № 007/18 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень.

У Конституції України Україну проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 16, 17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Позивач в позові зазначає, що ним не здійснювалися вказані в акті перевірки та приписі будівельні роботи, він придбав у власність нежитлове підвальне приміщення, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120, у 2006 році та вже тоді зазначене нежитлове приміщення мало несучі конструкції та сходи, ним проводиться не капітальний ремонт, в акті перевірки не зазначено коли будівельні роботи з зміни та улаштування нових несучих конструкції посилення перекриття стелі зі сталевих прокатних елементів, заміни існуючого металевого сходового маршу вхідної групи виконані.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В підтвердження виявлених порушень в матеріалах справи міститься тільки фото-фіксація, з якої не вбачається дати її проведення, з неї не можливо встановити факт встановлення позивачем балок перекриття та сходового маршу, не можливо встановити дату проведення робіт, тобто, фактично з цього доказу не можливо встановити проведення позивачем капітальних ремонтних робіт.

Відповідач наділений повноваженнями проводити відео-фіксацію, аудіо-фіксацію процесу перевірки, може отримати від особи пояснення, може залучати представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій, однак такі дії відповідач під час перевірки не вчинив.

Таким чином, відповідач твердження позивача не спростував, не встановив ким і коли проведені зафіксовані роботи, не скористався своїми правами під час перевірки та, як субєкт владних повноважень, не довів факти виявлених порушень.

Щодо тверджень позивача про не присутність його під час проведення перевірки, здійснення фото-фіксації за день до проведення перевірки, не предявлення йому службового посвідчення та не надання копії направлення на проведення перевірки, не надання йому на ознайомлення акту перевірки, суд вважає ці обставини також не спростованими відповідачем.

Відповідно до п. 7, 9, 21 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд звертає увагу, що дата здійснення фото-фіксації та обставини при яких вона була зроблена суду не доведені відповідачем у справі, доказів вручення позивачу направлення на перевірку до суду не надано, доказів присутності позивача під час перевірки також не має, враховуючи виготовлення акту перевірки 21.12.2017 року не на місці її проведення, до суду не надано доказів повідомлення позивача про необхідність ознайомитися з актом та підписати його, відповідачем не зазначена дата відмови позивача від підписання акту перевірки.

Враховуючи положення ст. 13 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року, які передбачають право позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, в спірних правовідносинах позивач був обмежений в своїх правах, а відповідач не надав доказів, які ці твердження позивача спростовують.

Щодо доводів позивача про відсутність підстав для проведення заходу державного нагляду відповідачем, ці доводи позивача суд вважає не обґрунтованими, оскільки позаплановий захід проведений за заявою ОСОБА_8, що відповідає вимогам п. 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553.

Про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (ст. 254 КУпАП).

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Матеріалами справи не підтверджується факт того, що під час складання протоколу позивачу ОСОБА_1 були розяснені його права.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (ст. 268 КУпАП).

В матеріалах справи відсутні докази про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

Ч. 5 ст. 96 КУпАП передбачена відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1).

Матеріалами справи не підтверджується те, що нежитлове підвальне приміщення, розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120 і належить позивачу на праві власності відноситься до обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1).

Водночас, п. 20 передбачено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду, з'ясовує чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; чи сповіщено субєкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Крім того п. 21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМ України від 06 квітня 1995 року N 244 Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобовязана зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Але відповідач виніс постанову № 007/18 від 04.01.2018 року по справі ро адміністративне правопорушення без врахування наведених вище обставин, а саме чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи сповіщено субєкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи, чи витребувані необхідні додаткові матеріали, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності.

У звязку з чим постанова № 007/18 від 04.01.2018 року по справі ро адміністративне правопорушення підлягає скасуванню.

Враховуючи те, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення можливе в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення, але факт проведення будівельних робіт з капітального ремонту нежитлових підвальних приміщень шляхом заміни та улаштування нових несучих конструкції посилення перекриття стелі зі сталевих прокатних елементів, заміни існуючого металевого сходового маршу вхідної групи без отримання права на виконання таких робіт за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, 120 не спростовано. Лише не доведено, що саме ОСОБА_1 виконував вище наведені будівельні роботи, тому суд вважає необхідним відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України надіслати справу на новий розгляд до ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Під час розгляду справи представник позивача заявив клопотання про стягнення з відповідача судових витрат, повязаних з розглядом справи, а саме 6000 грн. фіксованої суми по договору про надання професійної правничої допомоги від 22 січня 2018 року.

Суд вважає зазначене клопотання не обґрунтованим та ці витрати не підлягають стягненню з відповідача, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 132, 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

До таких витрат належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами.

Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Представник позивача зазначив, що витрати на правничу допомогу є фіксованими та зазначені у п.4.1 договору про надання професійної правничої допомоги від 22 січня 2018 року, а саме 6000 грн. та ця сума, відповідно до п. 4.4 зазначеного договору, сплачена під час його підписання.

Однак ці обставини не звільняють позивача від обовязку надання доказів щодо фактично понесених витрат та розрахунку витрат на правничу допомогу.

Таким чином, суд вважає не підтвердженими витрати позивача на правничу допомогу.

Разом з цим, витрати щодо сплати судового збору підтверджені позивачем та підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст. 19, 63 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року, ст.ст. 2-14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, ст.ст. 227-228, ч.4 ст.229, ст.ст. 241-246, 250, 268-272, 286, 294 КАС України, Керуючись ст.ст. 9, 247, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 5, 9, 90, 139, 241-244, 246, 286, п. 10 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до виконуючого обовязки начальника ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3 про скасування постанови у справах про адміністративні правопорушення задовольнити частково.

Скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 007/18 від 04.01.2018 року виконуючого обовязки начальника ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3, якою громадянина ОСОБА_1 (65082, АДРЕСА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та надіслати справу на новий розгляд до ОСОБА_2 державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складено 16.04.2018 року.

Суддя ОСОБА_9

16.04.18