Справа № Н/806/3053/17
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2018-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

18 квітня 2018 року м. Житомир справа № Н/806/3053/17

категорія 6.2.1

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про зобов'язання надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою,

встановив:

Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області звернулось до суду з заявою про перегляд постанови Житомирського окружного адміністративного суду від 29.11.2017 по справі №806/3053/17, у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04.04.2018 вказану заяву залишено без руху та надано час заявнику для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня вручення ухвали.

Для усунення недоліків заяви Головному управлінню Держгеокадастру у Житомирській області необхідно було надати до суду документ про сплату судового збору в сумі 960,00 грн. на рахунок Житомирського окружного адміністративного суду, надати завірені належним чином копії письмових доказів.

Копія ухвали про залишення заяви без руху вручена заявнику 10.04.2018, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №279.

13.04.2018 Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області подало клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення, обґрунтовуючи це блокуванням рахунків Головним управління Державної казначейської служби України у Житомирській області.

Згідно до ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Таким чином, звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З вищевказаного вбачається, що заявник не є суб'єктом, на якого розповсюджується дія зазначеної норми закону щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

З урахуванням того, що лист Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області від 30.03.2018 № 07.2-08/115-2197 не підтверджує відсутність фінансової спроможності заявника, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Водночас, суд вважає за необхідне зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи.

При цьому, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

За таких обставин, суд відмовляє у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Також суд звертає увагу, що заявником не усунуто недоліки поданої позовної заяви в частині надання належним чином засвідчених копій письмових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 366 КАСУ до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заява Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Житомирського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2017 року підлягає поверненню.

Згідно з ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 133, 169, 243, 248, 256, 294, 364, 366 Кодексу адміністративного судочинства України -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про зобов'язання надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Л.А.Шуляк