Справа № 826/334/17
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/334/17 Суддя (судді) першої інстанції: Аблов Є.В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2018 року м.Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

за участю секретаря Борейка Д.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агролайт Груп» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2017 року (прийняте в порядку письмового провадження, у м.Києві, дата складання повного тексту - відсутня) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агролайт Груп» до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агролайт Груп» (далі - Позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м.Києві (далі - Відповідач) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 19.09.2016 року №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2017 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті. Зокрема, апелянт зазначає, що формування податкової накладної від 20.07.2016 року №17 та подальше уточнення показників жодним чином не створило ситуації, за наслідками якої було б порушено фіскальні інтереси держави; чинним законодавством не передбачена відповідальність за складання чи реєстрацію податкових накладних на господарські операції, для яких саме необхідність такого складання/реєстрації не встановлена. Таким чином, Позивач вважає, що штраф за несвоєчасну реєстрацію помилкової податкової накладної від 20.06.2016 року №17 не може бути застосований, а оскаржуване рішення в цій частині є необґрунтованим.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що податкова накладна від 20.07.2016 року №17 підпадає під категорію накладних, за несвоєчасну реєстрацію яких у Єдиному реєстру податкових накладних можуть бути застосовані штрафи, передбачені п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України.

Відповідно до п.13 ст.10 КАС України, суд під час розгляду справи в судовому засіданні здійснює повне фіксування його перебігу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, крім випадків, визначених цим Кодексом. Порядок такого фіксування встановлюється цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, то відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, посадовими особами контролюючого органу під час проведеної камеральної перевірки даних податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) виявлено порушення ТОВ «Агролайт Груп» граничних термінів реєстрації податкової накладної від 20.07.2016 року на 1 день.

За результатами вказаної перевірки складено акт від 19.09.2016 року №2103/26-55-12-07/39345149.

На підставі акта податковим органом 19.09.2016 року прийнято податкове повідомлення-рішення № про нарахування штрафу по податку на додану вартість у сумі 78362,12 грн, з яких: 58333,33 грн - по господарським операціям з ТОВ «Наяда Гранд»; 20028,79 грн - з ПАТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України».

Так, положеннями п.201.1, 201.7, 201.10 ст.201 Податкового кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - Кодекс) визначено, що на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

У разі якщо частка товарів/послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов'язань.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

За приписами п.192.1 ст.192 Кодексу якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов'язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до абз.6 п.192.1 ст192 Кодексу розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов'язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Згідно з п.109.1 ст.109 Кодексу податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 109.2 статті 109 Кодексу визначено, що вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

За приписами статті 114 Кодексу граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов'язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу(тобто 1095 днів).

Пунктом 14.1.60 статті 14 Кодексу передбачено, що єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п.120-1.1 ст.120-1 Кодексу порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

При цьому, у пункті 35 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу визначено, що норми п.120-1.1 ст.120-1 Кодексу не застосовуються при порушенні термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування ЄРПН, складених до 01 жовтня 2015 року.

Також, пунктом 11 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу встановлено, що з 01 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Таким чином, приписами податкового законодавства на момент складання податкової накладної від 20.07.2016 року №17 на платника податків покладено обов'язок по реєстрації податкової накладної протягом 15 календарних днів, наступних за датою її складання.

При цьому, обов'язок щодо здійснення відповідної реєстрації покладається на платника податків як відносно податкових накладних, що надаються покупцю, так і податкових накладних, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

Так, законодавцем не визначено необхідності застосування строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в залежності від факту їх надання чи ненадання покупцю, а визначено лише загальний обов'язок їх зареєструвати, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що слід застосовувати загальні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.07.2016 року між ТОВ «Наяда Гранд» (Позичальник) та Позивачем (Позикодавець) укладено договір безвідсоткової позики №АЛ-9/2016, за умовами якої Позикодавець зобов'язується надати Позичальнику у власність грошову позику, а останній зобов'язується повернути таку ж суму грошей у визначений цим договором строк. Сума позики становить 3 500 000, 00 грн.

Також, 18.07.2016 року на підтвердження передачі вказаних коштів від Позикодавця Позичальникові, складено акт №1 отримання грошових коштів до Договору № АЛ-9/2016 від 18.07.2016 року.

Платіжним доручення від 18.07.2016 року №966 підтверджується, що позика у сумі 3 500 000, 00 грн була перерахована з рахунку ТОВ «Агролайт Груп» на рахунок ТОВ «Наяда Гранд».

20.07.2016 року складено податкову накладну №17 на загальну суму коштів, що підлягають сплаті з урахуванням ПДВ - 3 500 000, 00 грн, ПДВ - 583 333, 33 грн, яка зареєстрована у ЄРПН 05.08.2016 року.

Позивач виявивши, що у платіжному дорученні від 18.07.2016 року №966 у графі «Призначення платежу» помилково вказано «Оплата за пшеницю згідно з рахунком №СФ-0000295 від 18.07.2015 року в т.ч. ПДВ 20% 583333, 33 грн», останній 17.08.2016 року надіслав ТОВ «Наяда Гранд» лист з повідомленням про вказану помилку і просив вірним вважати призначення платежу «Надання фінансової безвідсоткової зворотної позики згідно договору №АЛ-9/2016 від 18.07.2016 року без ПДВ».

Цього ж дня Позивачем складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №23 до податкової накладної від 20.07.2016 року №17 та зареєстровано його у ЄРПН 17.08.2016 року.

Позивачем при розгляді справи у суді першої інстанції не заперечувався факт реєстрації вказаної податкової накладної з пропуском встановленого законом 15-тиденного строку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, однак ТОВ «Агролайт Груп» вважає, що оскільки така податкова накладна не підлягає наданню покупцю, то в цьому випадку не застосовуються штрафні санкції за порушення граничного строку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування.

Пунктом 8 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Міністерства фінансів від 31.12.2015 року №1307 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 січня 2016 року за № 137/28267 визначено, що при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини» робиться помітка «X» та зазначається тип причини:

01 - Складена на суму збільшення компенсації вартості поставлених товарів/послуг (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 13 цього Порядку);

02 - Складена на постачання неплатнику податку;

03 - Складена на постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах із платником податку;

04 - Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання;

05 - Складена у зв'язку з ліквідацією основних засобів за самостійним рішенням платника податку;

06 - Складена у зв'язку з переведенням виробничих основних засобів до складу невиробничих;

07 - Складена на операції з вивезення товарів за межі митної території України;

08 - Складена на постачання для операцій, які не є об'єктом оподаткування податком на додану вартість;

09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість;

10 - Складена з метою визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов'язань за товарами/послугами, необоротними активами, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту та не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності;

11 - Складена за щоденними підсумками операцій;

12 - Складена на постачання неплатнику, в якій зазначається назва покупця (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 10 цього Порядку);

13 - Складена у зв'язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності;

14 - Складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента;

15 - Складена на суму перевищення ціни придбання товарів/послуг над фактичною ціною їх постачання;

16 - Складена на суму перевищення балансової (залишкової) вартості необоротних активів над фактичною ціною їх постачання;

17 - Складена на суму перевищення звичайної ціни самостійно виготовлених товарів/послуг над фактичною ціною їх постачання.

В інших випадках у верхній лівій частині податкової накладної тип причини не зазначається (нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються).

Проте, у верхній лівій частині податкової накладної від 20.07.2016 року №17 у графі «Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини» помітка «X» не зроблена та не зазначено тип причини.

Будь-яких доказів на підтвердження того, що існують передбачені податковим законодавством підстави для її ненадання покупцеві (отримувачеві) Позивачем не надано.

Крім того, колегія суддів вважає, що твердження Позивача про те, що податкова накладна від 20.07.2016 року №17 не була надана контрагентові не можна ототожнювати з поняттям податкової накладної, яка не надається покупцеві, оскільки за своєю правовою природою це різні поняття; такими доводами Позивач, фактично, здійснив підміну понять, що суперечить визначеним законом підставам, за наявності яких податкова накладна не підлягає наданню отримувачу (покупцю).

Також, помилковість складення такої податкової накладної, про що Позивачем у подальшому сформовано розрахунок коригування до податкової накладної, не може покладатися в основу звільнення його від відповідальності за несвоєчасність реєстрації податкової накладної.

Приписи Кодексу не містять норм щодо звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної в ЄРПН в разі подання розрахунку коригування до податкової накладної після закінчення граничного строку для реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Таким чином, податкова накладна від 20.07.2016 року №17 підпадає під категорію накладних, за несвоєчасну реєстрацію яких у ЄРПН можуть бути застосовані штрафи, передбачені п.120-1.1 ст.120-1 Кодексу.

З квитанції №1 про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних вбачається, що вказана податкова накладна була зареєстрована в ЄРПН лише 05.08.2016 року тоді, як 15 календарний день припадав на 04.08.2016 року. Тобто, граничний термін реєстрації було порушено на 1 день.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскільки Позивачем порушено визначений законом строк реєстрації податкової накладної від 20.07.2016 року №17, то штраф за її несвоєчасну реєстрацію застосовується, а тому нарахування штрафу по податку на додану вартість у розмірі 58333, 33 грн на підставі податкового повідомлення-рішення від 19.09.2016 року № є правомірним.

За таких обставин, податкове повідомлення-рішення від 19.09.2016 року № не підлягає скасуванню в частині застосування штрафу у розмірі 20028, 79 грн за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної по господарським операціям з ПАТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України».

Щодо посилання апелянта на ту обставину, що Відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не було дотримано процедури, визначеної ст.86 Кодексу, а саме порушено строки винесення оскаржуваного рішення за наслідками проведеної перевірки, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з вимогами п.86.8 ст.86 Кодексу податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акту перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Колегія суддів вважає, що невідповідність строків прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення не впливає на обов»язок платника податків щодо своєчасності реєстрації податкової накладної в ЄРПН, не спростовує факту порушення Позивачем вимог Кодексу, а тому не може бути єдиною підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Згідно з ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст.242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Агролайт Груп» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст.329 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Постанова складена в повному обсязі 11 квітня 2018 року.