Справа № 380/1834/17
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2018-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 380/1834/17 Суддя (судді) першої інстанції: Косович Т.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді-доповідача - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу Виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю на рішення Тетіївського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2017 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправною та скасувати постанову відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області № 06-07/44 від 22.12.2017 про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення з накладенням штрафу в розмірі 5100 гривень та закрити провадження по справі.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства та винесена з порушеннями, тому підлягає скасуванню.

Так, ОСОБА_4 будівництво гаража в АДРЕСА_1 не проводив, право власності на нього він набув на підставі договору дарування від 03.12.2010. Даний гараж уже був з добудовою, а тому позивач не є суб'єктом містобудування і не може нести відповідальність за порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправною та скасовано постанову відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області № 06-07/44 від 22.12.2017 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу в розмірі 5100 гривень.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі, відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд скасувати постанову та прийняти нову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Зокрема, апелянт послався на те, що судом першої інстанції не було досліджено той факт, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за яке притягнуто позивача, полягає у невиконанні законних вимог (припису) посадових осіб органу держархбудконтролю, а не у виконанні будівельних робіт з реконструкції гаража, що були здійснені з грубим порушенням будівельних норм, стандартів і правил та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, припис від 12.04.2017 позивачем у встановлений частиною другою статті 122 КАС України оскаржено до суду не було та такий припис не був предметом позову у даній справі.

Крім того, позивач є суб'єктом містобудування та суб'єктом адміністративного правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки є власником садиби по АДРЕСА_1, тому як власник земельної ділянки та індивідуального житлового будинку і господарських будівель на ній має право та зобов'язаний вчинити дії по приведенню здійснених будівельних робіт з реконструкції гаража у відповідність до будівельних норм, стандартів і правил.

Відзив на апеляційну скаргу позивачем до суду апеляційної інстанції не надано.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач є власником житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1, що підтверджується копією договору дарування від 03.12.2010 та копією витягу про державну реєстрацію прав від 15.12.2010 року (а.с. 21, 22).

12 квітня 2017 року начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради на підставі заяви ОСОБА_5 від 21.03.2017 (а.с.43) та наказу №06-04/11 від 11.04.2017 (а.с.45) видано направлення №06-06/23 для проведення позапланової перевірки будівництва гаражу по АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_3 (а.с.44).

За результатами проведеної перевірки 12.04.2017 складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.20) та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому позивача зобов'язано в строк до 01.12.2017 усунути виявлені порушення вимог законодавства та привести будівництво гаража у відповідність до державних будівельних норм, а саме ДБН 360-92 (а.с.19).

Оскільки позивачем даний припис виконано не було, спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю складено Акт № 06-18/25 (а.с.6-14) та протокол про адміністративне правопорушення від 15.12.2017 (а.с.15-16).

У подальшому, 22 грудня 2017 року начальником Виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю винесено постанову №06-07/44 у справі про адміністративне правопорушення про те, що позивач не виконав вимог припису від 12.04.2017, який було складено при виявленні порушень при будівництві гаража з господарською будівлею, що був збудований на присадибній ділянці по АДРЕСА_1 з порушеннями вимог державних будівельних норм, тому ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою ст.188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 гривень (а.с.17-18).

Вважаючи порушенням своїх прав з боку відповідача та з метою їх відновлення позивач звернувся за захистом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції виходив з того, що начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролювиконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області під час винесення постанови № 06-07/44 від 22.12.2017 року про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 188-42 КУпАП допущено порушення порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, зокрема не було з'ясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні, оскільки існує ймовірність того, що добудова до гаражу була проведена до того, як позивач набув право власності на дане домоволодіння. Разом з тим, вирішення вимоги про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення не належить до компетенції адміністративного суду при розгляді даної справи, тому вказана позовна вимога задоволенню не підлягає.

Колегія суддів не може погодитись в повній мірі з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI).

Згідно правил статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

За правилами пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

У відповідності до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

У відповідності до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У відповідності до пунктів 16-19 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Як свідчать матеріали справи, позивач є власником житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1, що підтверджується копією договору дарування від 03.12.2010 та копією витягу про державну реєстрацію прав від 15.12.2010 року (а.с.21, 22).

12 квітня 2017 року за результатами проведення позапланової перевірки будівництва гаражу по АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_3 складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.20) та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому позивача зобов'язано в строк до 01.12.2017 усунути виявлені порушення вимог законодавства та привести будівництво гаража у відповідність до державних будівельних норм, а саме ДБН 360-92 (а.с.19).

Згідно частин сьомої-дев'ятої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Статтею 21 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що суб'єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).

Оскільки позивачем вказаний припис від 12.04.2017 виконано не було, спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю складено Акт № 06-18/25 (а.с.6-14) та протокол про адміністративне правопорушення від 15.12.2017 (а.с.15-16).

У подальшому, у зв'язку з невиконанням позивачем вимог припису, 22 грудня 2017 року відповідачем винесено постанову №06-07/44 у справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою ст.188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 гривень (а.с.17-18).

У відповідності до частини першої статті 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем винесено оскаржувану постанову у зв'язку з невиконанням позивачем вимог припису від 12 квітня 2017 року, якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності саме за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Разом з тим, вказаний припис від 12.04.2017 позивачем у судовому порядку оскаржено не було.

Крім того, як свідчать матеріали справи, у період з 12.04.2017 по 22.12.2017 (дата винесення оскаржуваної постанови) ОСОБА_3 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Тетіївської міської ради стосовно неправомірності такого припису з заявами не звертався, про хід виконання виданого припису не повідомляв.

Відповідно до вимог частини першої статті 77 КАС України, згідно якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Інших доказів, які б свідчили що позивач, виконав вимоги припису від 12 квітня 2017 року, останнім до суду не надано.

Вказане свідчить про те, що станом на час винесення оскаржуваної постанови позивачем не було здійснено жодних дій по усуненню виявлених порушень вимог відповідно до припису від 12.04.2017.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин справи, колегія суддів встановила, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом №3038-VI та Порядком №553.

Згідно з частинами першою-третьою ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки, судом першої інстанції порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, в зв'язку з цим виникає необхідність у частковому задоволенні апеляційної скарги та відповідно у скасуванні рішення Тетіївського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року в частині задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 242, 272, 286, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю - задовольнити частково.

Рішення Тетіївського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року - скасувати в частині задоволення позовних вимог.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Виконавчого комітету Тетіївської міської ради Київської області в особі відділу державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - відмовити в частині задоволення позовних вимог.

В решті - рішення Тетіївського районного суду Київської області від 07 лютого 2018 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Н.М. Троян

Судді: Н.П. Бужак,

В.А. Твердохліб

Повний текст виготовлено: 12 квітня 2018 року.