Справа № 818/914/18
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2018-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
13 квітня 2018 р. Справа № 818/914/18
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Шевченко І.Г., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шаповала М.М. по справі №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання неправомірними дій та зобовязання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні судді Сумського окружного адміністративного суду Шаповала М.М. знаходиться справа №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання неправомірними дій відповідача щодо самовільного встановлення нового (зменшеного) розміру грошового забезпечення та не проведення перерахунку пенсії, зобовязання відповідача забезпечити гарантії, надані державою та здійснити перерахунок пенсії позивачу з 01.09.2008, з 01.04.2012, з 01.01.2014, з 01.06.2016 відповідно до довідок МО України про розмір грошового забезпечення та виплатити заборгованість з урахуванням раніше проведених виплат і коефіцієнтів інфляції.
Розгляд справи проводиться за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Судові засіданні у справі призначались на 22.03.2018, 05.04.2018 та 12.04.2018.
12.04.2018 позивачем у вказаній справі було подано заяву про відвід головуючого судді Шаповала М.М.
Згідно ч.3 ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Згідно ч.4 ст.40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
Так, у справі №818/914/18 головуючий суддя Шаповал М.М. на підставі ч.4 ст.40 КАС України, у звязку з необґрунтованістю заявленого відводу, ухвалою від 12.04.2018 зупинив провадження у справі до вирішення питання про відвід.
Клопотання про відвід судді Шаповала М.М. у вказаній справі було розподілено автоматизованою системою документообігу суду судді Шевченко І.Г.
За приписами п. 8 ст. 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду клопотання про відвід судді Шаповала М.М. по справі №818/914/18 у письмовому провадженні.
Перевіривши доводи заяви про відвід судді, вбачається необхідним у її задоволенні відмовити, виходячи з наступного.
Статтями 36 та 37 КАС України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.
Так, зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя.
Судом встановлено, що заява про відвід мотивована тим, що в ході минулого судового засідання у позивача, ОСОБА_1, виникли сумніви щодо неупередженості та обєктивності головуючого судді Шаповала М.М., оскільки головуючий суддя не витребував у відповідача пенсійну справу позивача, не враховує рішень Вищого адміністративного суду України та апеляційного суду, прийнятих у справах за аналогічними позовами, не приймає до уваги довідку про перерахунок пенсії ОСОБА_2 як доказ створення дискримінації серед військовослужбовців. Вказане, на думку позивача, викликає сумнів у тому, що головуючий суддя Шаповал М.М. може прийняти законне рішення та в тому, що він не повязаний з корупцією.
При цьому, суд відмічає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, яку згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права.
Так, у справі "П'єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.
Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.
Стосовно об'єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Суд зазначає, що будь-яких доказів, які б підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та безсторонності судді Шаповала М.М. при розгляді даної справи, з доводів заяви про відвід не вбачається. Посилання на те, що головуючим суддею не враховується практика Вищого адміністративного суду України та апеляційного суду не може бути підставою у розумінні ст.ст. 36,37 КАС України для відводу судді, крім того, дані твердження є передчасними, оскільки рішення у справі №818/914/18 ще не прийнято, до того ж чинним законодавством визначено, що лише при ухваленні рішення у типовій справі, яка відповідає ознакам, викладеним у рішенні Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи, суд має враховувати правові висновки Верховного Суду, викладені у рішенні за результатами розгляду зразкової справи (ч.3 ст. 291 КАС України).
Посилання на те що, судом не витребувана особова справа позивача та не прийнята довідка про перерахунок пенсії ОСОБА_2 також не може свідчити про упередженість судді чи про наявність сумніву про його безсторонність у розумінні ст. 36 КАС України, тим паче, що питання про достатність доказів для встановлення обставин, що маються значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.2 ст. 76 КАС України).
Посилання на наявність сумнівів, що суддя не повязаний з корупцією є лише особистими міркуваннями позивача, не підтверджені жодними доказами.
Крім того, відповідно до ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.
Як вбачається з заяви про відвід, обставини, на які посилається позивач, як на підставу для відводу, стали йому відомі під час минулого судового засідання, яке відбулось 05.04.2018, заява про відвід була подана 12.04.2018, тобто з порушенням встановленого КАС України 2-денного строку з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шаповала М.М. є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви про відвід судді Шаповала М.М. у справі №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання неправомірними дій та зобовязання вчинити дії - відмовити у зв'язку з необґрунтованістю.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя І.Г. Шевченко