Справа № 450/2131/17
Суддя: Попко Ярослав Степанович
Дата ухвалення: 2018-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2018 рокуЛьвів№ 876/1922/18

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Попка Я.С.

суддів Хобор Р.Б., Сеника Р.П.

за участю секретаря судового засідання Сердюк О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 січня 2018 року, ухвалене суддею Кукса Д.А., м. Пустомити, у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту ДАБІ у Львівській області Гадовська Маряна Зеновіївна про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

04.08.2017 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, третя особа - головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту ДАБІ у Львівській області Гадовська Маряна Зеновіївна, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року, видану головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Гадовською М.З., щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 Також, позивач просить поновити строк звернення до суду.

За клопотанням позивача до участі у справі залучено як другого відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 січня 2018 року позов задоволено повністю. Поновлено ОСОБА_1 пропущенний строк на звернення до суду. Визнано протиправною та скасовано постанову №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Гадовською М.З., щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.96-1 КУпАП. Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.96-1 КпАП України - закрито.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що ОСОБА_1 видано та підписано будівельний паспорт забудови земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд (будівництво індивідуального житлового будинку) в с. Сокільники, Пустомитівського району Львівської області від 29.03.2017 року № 2559/18-32 з дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в свою чергу висновки інспектора щодо порушення ОСОБА_1 будівельних норм при видачі вказаного будівельного паспорта спростовуються встановленими судом обставинами.

Окрім цього, враховуючи те, що до поданої заяви ОСОБА_4 подано повний пакет документів, визначений законом, у відповідності до переліку передбаченого п.2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затв. наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, тому підстав для повернення ОСОБА_4 пакету документів або вимагати вносити зміни до нього у Відділу містобудування та архітектури Пустомитівської районної державної адміністрації судом не вбачається.

Також, посилання інспектора Гадовської М.З. в оскаржуваній постанові на порушення ОСОБА_1 при видачі будівельного паспорта п.2.4 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затв. наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109, є безпідставним, оскільки даним Порядком не врегульовано порядок видачі будівельного паспорта і він не може застосовуватись до спірних правовідносин.

Крім того, оскаржувана постанова не містить жодного посилання на порушення ОСОБА_1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затв. наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року №103, який є спеціальним нормативно-правовим документом щодо правовідносин, пов'язаних з видачею будівельного паспорта.

Суд першої інстанції зазначає, що за дії, що вчинені 29.03.2017 року, ОСОБА_1 повинен нести відповідальність на підставі закону, що був чинний станом на 29.03.2017 року. Фактичні обставини справи засвідчують, що орган державного архітектурно- будівельного контролю та нагляду притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідності на підставі закону, який на момент вчинення інкримінованого ним правопорушення не діяв, а почав діяти з 10.06.2017 року. Лише Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» №1817-VІІІ від 17.01.2017 року, що набув чинності 10.06.2017 року диспозицію ч.3 ст.96-1 КУпАП було викладено у новій редакції та було запроваджено адміністративну відповідальність за видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки з порушенням містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил. Відтак, орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду притягнув ОСОБА_1 до відповідальності за дії, які на момент їх вчинення не охоплювались складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП, а отже не були адміністративним правопорушенням (проступком), передбаченим ст.9 КУпАП.

Крім того, враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 був відсутній при розгляді матеріалів справи про адміністративне правопорушення 19.07.2017 року, а про винесення постанови №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року дізнався лише після її отримання 28.07.2017 року, тому не мав об'єктивної можливості оскаржити її у встановлений законом строк, суд дійшов до переконання, що строк оскарження вказаної постанови пропущений ним з поважних причин та підлягає поновленню.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, вважаючи його прийнятим із порушенням норм матеріального та процесуального права, Державна архітектурно-будівельна інспекція України оскаржила його в апеляційному порядку. У апеляційній скарзі просить скасувати рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 січня 2018 року та прийняти нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт зазначає, що суд першої інстанції не вправі був приймати рішення про закриття справи про адміністративне правопорушення, оскільки у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності адміністративним судом не вирішується питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а перевіряється законність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у таких справах, за наслідками чого суд може визнати незаконним і скасувати рішення про накладення адміністративного стягнення або відмовити у цьому.

Також звертає увагу, що 10.01.2018р. у канцелярію суду першої інстанції представником апелянта було подано клопотання про об'єднання справ у одне провадження. Однак, суд першої інстанції жодної ухвали про відмову в об'єднанні справ в одне провадження, як це передбачено ч.7 ст.172 КАС України не прийняв, натомість описав необхідність такої відмови уже безпосередньо у самому оскаржуваному рішенні.

Апелянт вказує на те, що як на час складення протоколу (26.05.2017р.) так і на час винесення оскаржуваної постанови (19.07.2017р.) ч.3 ст.96-1 КУпАП передбачала відповідальність на уповноважену особу містобудування та архітектури за надання будівельного паспорту із порушенням установленого порядку, у даному випадку Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду № 103 від 05.07.2011р.

Крім цього зазначає, що будівельний паспорт є документом термін чинності якого не визначена законом, у зв'язку з тим, що будівництво є триваючим процесом, а відповідальність за правопорушення у цій сфері відповідно триваючою, що у силу ст.38 КУпАП строк на притягнення до відповідальності встановлено 2 місяця із моменту виявлення порушення. Моментом виявлення порушення є день складення відповідного акту та протоколу про адміністративне правопорушення, а відповідно відповідач правомірно застосував санкцію ч.3 ст. 96-1 КУпАП у редакції на день винесення постанови.

Апелянт вважає, що покликання суду першої інстанції на те, що згідно схеми забудови земельної ділянки, в експлікації передбачено влаштування централізованого водопостачання та каналізування згідно генерального плану, є помилковим, з огляду на те, що генеральний план є наміром забудови земельної ділянки на роки уперед, та не встановлює конкретного часу влаштування у даному випадку централізованого водопостачання та водовідведення та не вказує на особу, що повинна забезпечити таке будівництво, у той час коли будівельний паспорт надає право громадянину набути право на початок виконання будівельних робіт та введення закінченого будівництвом об'єкту будівництва - вже і негайно. Отже, громадяни, які отримали будівельний паспорт зможуть збудувати житловий будинок та не будуть мати можливості законно отримувати воду та зливати побутові відходи без порушення норм ДБН 360-92.

Також судом першої інстанції вказано, що відповідач зазначив в оскаржуваній постанові порушення позивачем п. 2.4 Порядку видання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки», затвердженої наказом Мінрегіонбуду № 109 від 07.07.2011р., однак такий запис є технічною опискою та спростовується актом перевірки і протоколом по справі про адміністративне правопорушення, де чітко вказано законодавчий акт, який порушено позивачем, а саме п.2.3, 2.10, 2.9, п. 2.8 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» затвердженого наказом Мінрегіонбуду № 103 від 05.07.2011р.

Крім того, згідно форми Схеми забудови земельної ділянки, яка затверджена Додатком 3 до Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіонбуду № 103 від 05.07.2011р., обов'язково підлягає зазначенню у експлікації місце підключення до інженерних мереж, а отже висновок суду першої інстанції про не обов'язковість такого зазначення є помилковим та передчасним.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що 19.07.2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної ірхітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Садовською М.З. винесено постанову №21/14-мб/пл, якою ОСОБА_1 як начальника відділу містобудування та архітектури Пустомитівської районної державної адміністрації Львівської області визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення - штраф у розмірі 8755 грн.

Вказана постанова винесена на підставі акта перевірки від 26.05.2017 року №4-мб/пл та протоколу про адміністративне правопорушення від 26.05.2017 року №10, складених працівниками Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Із оскаржуваної постанови №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року видно, що під час проведення планової перевірки відділу містобудування та архітектури Пустомитівської районної державної адміністрації Львівської області в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який відбувався 19.07.2017, встановлено, що начальником відділу містобудування та архітектури Пустомитівської районної державної адміністрації Львівської області, - ОСОБА_1 видано та підписано будівельний паспорт забудови земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд (будівництво індивідуального житлового будинку) в с. Сокільники Пустомитівського району від 29.03.2017 №2559/18-32, земельна ділянка відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13.09.2016 №68039139 (номер запису права власності 16376184) площею - 0,0252 га, з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме п.3.26 ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень - садибна забудова площею ділянок менше 600 кв.м. повинна забезпечуватись централізованим водопроводом, а малоповерхова площею менше 300 кв.м. - водопроводом та каналізацією. На схемі забудови земельної ділянки (графічна частина) не відображено місця підключення до інженерних мереж та відсутня інформація про наявність централізованого водопроводу та каналізації. Отже, ОСОБА_1 порушено п.2.4 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109.

Відповідно до ч.3 ст.96-1 КУпАП порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КупАП) орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Порядок надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки визначено ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011р. №103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 року за №302/19640 (далі - Порядок №103).

Відповідно до п.2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Із заяви ОСОБА_4 про надання будівельного паспорта забудови земельної ділянки, поданої начальнику відділу містобудування та архітектури Постомитівської районної державної адміністрації ОСОБА_1 за вх. № 2954 від 22.03.2017 року, видно, що до заяви ним долучено копію документа, що посвідчує особу, нотаріально завірену копію документа, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою, топографічне знімання (М 1:500), ескіз намірів забудови, проект будівництва, заяву-згоду на збір та обробку персональних даних.

Досліджуючи матеріали справи в частині поданого ОСОБА_4 до заяви від 22.03.2017 року пакету документів, встановлено, що ОСОБА_4 було подано повний пакет документів, визначений Порядком №103, а наміри забудови земельної ділянки відповідали вимогам містобудівної документації та державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно п.2.9. Порядку №103 до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам'ятка замовнику індивідуального будівництва.

Пунктом 2.10. Порядку №103 встановлено, що у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Отже, відображення у будівельному паспорті місць підключення до інженерних мереж на схемі забудови земельної ділянки не є обов'язковим та здійснюється лише у випадку їх наявності.

Враховуючи, що у даному випадку місця підключення до інженерних мереж відсутні, тому їх невідображення на схемі забудови земельної ділянки не може свідчити про порушення ОСОБА_1 порядку видачі будівельного паспорта.

Також, апеляційний суд погоджується з позицією суду першої інстанції, що висновок зазначений інспектором в оскаржуваній постанові щодо відсутності на схемі забудови земельної ділянки інформації про наявність централізованого водопроводу та каналізації є необгрунтовним, оскільки як вбачається зі схеми забудови земельної ділянки, в експлікації зазначено про те, що централізоване водопостачання та каналізування передбачене генеральним планом.

Таким чином, ОСОБА_1 видано та підписано будівельний паспорт забудови земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд (будівництво індивідуального житлового будинку) в с. Сокільники, Пустомитівського району Львівської області №2559/18-32 від 29.03.2017 року з дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в свою чергу висновки інспектора щодо порушення ОСОБА_1 будівельних норм при видачі вказаного будівельного паспорта спростовуються встановленими обставинами.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що до поданої заяви ОСОБА_4 подано повний пакет документів, визначений законом, у відповідності до переліку передбаченого п.2.1 Порядку №103, тому підстав для повернення ОСОБА_4 пакету документів або вимагати вносити зміни до нього у Відділу містобудування та архітектури Пустомитівської районної державної адміністрації не вбачається.

Згідно оскаржуваної постанови інспектором Гадовськю М.З. також зроблено висновок про те, що встановлені нею обставини свідчать про порушення ОСОБА_1 п.2.4 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затв. наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109.

Однак, видача будівельного паспорта регулюється ч.2 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вищезазначеним Порядком №103.

Відповідно до ч.2 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.1.5. Порядку №103 проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень.

Отже, посилання інспектора Гадовської М.З. в оскаржуваній постанові на порушення ОСОБА_1 при видачі будівельного паспорта п.2.4 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 року №109, є безпідставним, оскільки даним Порядком не врегульовано порядок видачі будівельного паспорта і він не може застосовуватись до спірних правовідносин.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що оскаржувана постанова №21/14-мб/пл від 19.07.2017 не містить жодного посилання на порушення ОСОБА_1 Порядку №103.

Частиною 1 ст.8 КУпАП встановлено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Із наведеного інспектором у оскаржуваній постанові вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення видно, що таке правопорушення, на думку головного інспектора будівельного нагляду, було вчинено ним у день видачі будівельного паспорта, а саме 29.03.2017 року.

Отже, за дії, що вчинені 29.03.2017 року, ОСОБА_1 повинен нести відповідальність на підставі закону, що був чинний станом на 29.03.2017 року.

Диспозиція ч.3 ст.96-1 КУпАП у редакції, чинній станом на 29.03.2017 року передбачала наступний склад адміністративного правопорушення - порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких документів з порушенням встановленого порядку, а також вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством.

Відтак, порушення ДБН 360-92 не охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП, оскільки не стосується порушення Порядку №103 в редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №66 від 25.02.2013 року.

Таким чином, орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідності на підставі закону, який на момент вчинення інкримінованого ним правопорушення не діяв, а почав діяти з 10.06.2017 року - Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» №1817-VІІІ від 17.01.2017 року, яким диспозицію ч.3 ст.96-1 КУпАП було викладено у новій редакції: порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством.

Встановлено, що лише Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» №1817-VІІІ від 17.01.2017 року, що набув чинності 10.06.2017 року диспозицію ч.3 ст.96-1 КУпАП було викладено у новій редакції та було передбачено адміністративну відповідальність за видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки з порушенням містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил.

Отже, орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду притягнув ОСОБА_1 до відповідальності за дії, які на момент їх вчинення не охоплювались складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.96-1 КУпАП, а тому не були адміністративним правопорушенням (проступком), передбаченим ст.9 КУпАП.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України (в редакції, чинній на момент винесення судом першої інстанції оскаржуваної постанови) за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З аналізу вказаних норм та обставин справин, апеляційний суд дійшов висновку про обгрунтованісить позовних вимог ОСОБА_1 про визнанння протиправною та скасування постанови №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року, винесеної головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Гадовською М.З., щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.96-1 КУпАП та закриття провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.96-1 КпАП України, а тому такі правомірно задоволені судом першої інстанції.

Разом з тим, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 був відсутній при розгляді матеріалів справи про адміністративне правопорушення 19.07.2017 року, а про винесення постанови №21/14-мб/пл від 19.07.2017 року дізнався лише після її отримання 28.07.2017 року, тому не мав об'єктивної можливості оскаржити її у встановлений законом строк, відтак апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції йому підставо поновлено йому строк оскарження вказаної постанови, оскільки такий пропущений ним з поважних причин.

Апелянтом не було надано доказів на підтвердження вимог апеляційної скарги.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апелянта на правомірність ухваленого рішення не впливають та висновків суду не спростовують.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 11 січня 2018 року у справі №450/2131/17 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури і містобудування Департаменту ДАБІ у Львівській області Гадовська Маряна Зеновіївна про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена у касаційному порядку.

Головуючий суддя Я. С. Попко
судді Р. Б. Хобор
Р. П. Сеник
Повне судове рішення складено 17.04.2018р.