Справа № 826/12801/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2018-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 квітня 2018 року № 826/12801/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А., суддів: Аверкової В.В., Шевченко Н.М. при секретарі судового засідання Бєсєді А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний банк"

до 1) Державної архітектурно-будівельної інспекції;

2) Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради

про скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Публічне акціонерне товариство "Перший український Міжнародний банк" з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач та/або ДАБІ України), відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради (далі - відповідач - 2 та/або Відділ) та просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.08.2016, винесеного головним спеціалістом відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Ткачуком А.С.;

- визнати протиправною та скасувати постанову відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради від 08.08.2016 №51/212 про накладення на Публічне акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний банк" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 130 500, 00 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем - 2 незаконно проведено перевірку Публічного акціонерного товариства "Перший український Міжнародний банк", оскільки були відсутні підстави для її проведення, з огляду на повернення декларації, що в свою чергу виключає наявність підстав для проведення перевірки у відповідності до п. 7 Порядку здійснення державної архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Крім того, на думку позивача, саме неправомірні дії відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради сприяли неможливості реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації.

Водночас, у письмових поясненнях від 24.07.2017 Публічне акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний банк" вказує, що експлуатація частини приміщень при проведенні робіт по реконструкції приміщень не може вважатися тотожним експлуатації закінчених будівництвом об'єктів. При цьому, відповідачем - 2 не надано належних та допустимих доказів на підтвердження правопорушення позивачем у сфері містобудівної діяльності.

Відповідачі проти позову заперечили з підстав, які викладені в письмових запереченнях та долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

На підставі наказу начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради від 25.07.2016 №47, направлення від 25.07.2016 №42 відповідачем - 2 проведено позапланову перевірку достовірності даних декларації про готовність до експлуатації об'єкта "Реконструкція частини приміщення 1-го поверху нежитлової будівлі під відділення банку ПАТ "ПУМБ" за адресою: вул. Європейська, 8 а, м. Умань, Черкаська область.

За наслідком проведення перевірки, відділом державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.08.2016 (далі - акт перевірки, т. 1, а.с. 45-47).

Згідно акту перевірки, Відділом встановлено, що об'єкт за адресою: вул. Європейська, 8 а, м. Умань, Черкаська область експлуатується позивачем без реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що є порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461.

В результаті встановлення зазначених порушень, відповідачем - 2 прийнято припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.08.2016, якою вимагалося від ПАТ "Перший Український Міжнародний банк" зареєструвати декларацію про здачу об'єкта в експлуатацію (далі - оскаржуваний та/або спірний припис, т. 1, а.с. 47-48).

Надалі, начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Чорною Валентиною Георгіївною прийнято постанову №51/212 від 08.08.2016 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою застосовано до позивача штраф у розмірі 130 500, 00 грн. (далі - оскаржувана та/або спірна постанова, т. 1, а.с. 52-53).

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, що діяло на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 Закону №3038-VI).

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону №3038-VI До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - Положення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з Положенням одним із основних завдань Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В той же час, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI).

Поряд з цим, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державної архітектурно - будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Згідно п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

З вказаного слідує, що Держархбудінспекція наділена повноваженнями щодо здійснення позапланової перевірки суб'єктів містобудування з підстав, які визначенні в п. 7 Порядку №553.

Як вже було зазначено судом, позивач на обгрунтування позовних вимог, зокрема вказав, на незаконність проведення перевірки Публічного акціонерного товариства "Перший український Міжнародний банк", з огляду на відсутність підстав, які визначені п. 7 Порядку №553.

Так, як слідує з матеріалів справи підставою для здійснення відповідачем позапланової перевірки вказано необхідність проведення перевірки достовірності даних декларації про готовність до експлуатації об'єкта "Реконструкція частини приміщення 1-го поверху нежитлової будівлі під відділення банку ПАТ "ПУМБ" за адресою: вул. Європейська, 8 а, м. Умань, Черкаська область.

В той же час, судом в ході розгляду справи встановлено, що позивач двічі подавав декларацію про готовність до експлуатації об'єкту - частини нежитлових приміщень першого поверху нежитлової будівлі під відділення банку ПАТ "ПУМБ" по вул. Європейській (Леніна), 8а, м. Умань, Черкаської області.

28.12.2015 листом №6642/1023-3.7 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області повернуто декларацію про готовність об'єкту до експлуатації з підстав того, що у п. 9 декларації відсутня інформація про особу, що здійснює авторський нагляд; у п. 22 декларації не зазначена інформація щодо коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. При цьому, зазначено, що посилання позивачем на п. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є безпідставним, оскільки даний пункт не відповідає намірам забудови.

Листом №10.5/281 від 11.05.2016 позивач звернувся до міського голови, в якому зазначив, що ПАТ "ПУМБ" не має наміру здійснювати забудову будь-якої земельної ділянки та не подавав жодних заяв стосовно цього. ПАТ "ПУМБ" наполягає, що не є замовником у розумінні Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та не зобов'язаний відповідно до цього закону брати участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста. В даному листі також зазначено, що законних підстав щодо укладення ПАТ "ПУМБ" Договору №17-16 про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Умані при реконструкції частини приміщень першого поверху нежитлової будівлі під відділення банку ПАТ "ПУМБ" по вул. Європейській (Леніна),8а в м. Умань Черкаської області немає.

25.07.2016 позивач подав до відділу державної архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, що зареєстровано за вх. №161.

За результатами розгляду вказаної декларації позивача відділ державної архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради листом №179 від 27.07.2016 року повідомив ПАТ "ПУМБ", що дана декларація оформлена з порушенням установлених вимог, а саме: у п. 2 декларації некоректно зазначена інформація щодо замовника; у п. 12 декларації невідповідно зазначений строк введення об'єкта в експлуатацію; у п. 16 декларації не повністю зазначені показники об'єкта будівництва згідно з ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (додаток К., п. 13) та не узгоджується з його найменуванням.

В ході розгляду справи судом встановлено, що постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 12.09.2017 у справі №826/13542/16 визнано протиправною відмову відділу державної архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради у реєстрації публічному акціонерному товариству "Перший Український Міжнародний Банк" декларації від 25.07.2016 №161 про готовність до експлуатації об'єкту - частини нежитлових приміщень першого поверху нежитлової будівлі під відділення банку ПАТ "ПУМБ" по вул. Європейській (Леніна), 8а, м. Умань, Черкаської області.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь - які належні та допустимі докази на підтвердження обставин встановлення органом державного архітектурно - будівельного контролю факту зазначення позивачем недостовірних даних в декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, що в свою чергу, виключає наявність підстав для проведення позапланової перевірки в розрізі приписів п. 7 Порядку 553.

Тобто, на думку суду відповідачем - 2 були здійснені дії щодо проведення позапланової перевірки не у відповідності до положень Порядку №553.

Разом з цим, оцінюючи наявність чи відсутність ПАТ "Перший Український Міжнародний банк" порушень ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (далі - Порядок №461) суд зазначає наступне.

Так, ч. 8 ст. 39 №3038-VI та п. 12 Порядку №461 визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР).

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження факту порушення позивачем чинного законодавства відповідачем надано копію квитанції від 20.07.2016, якою підтверджується факт здійснення позивачем діяльності за адресою по вул. Леніна, 8а у м. Умань (здійснення валютно-обмінної операції).

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. (ч. 1 ст. 73 КАС України).

При цьому, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст. 73 КАС України).

Суд звертає увагу, що перевірка ПАТ "Перший Український Міжнародний банк" здійснювалася відповідачем 04.08.2016.

Згідно п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.

Тобто, відповідач на виконання своїх повноважень не позбавлений можливості при здійснені перевірки проводити її фіксацію з використанням аудіо - та відеотехніки.

В даному випадку, суд зазначає, що в ході розгляду справи суб'єктом владних повноважень не надано доказів на підтвердження обставин експлуатації позивачем об'єкту за адресою: вул. Європейська, 8 а, м. Умань, Черкаська область без реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

При цьому, суд не вважає, подану відповідачем квитанцію належним доказом, оскільки остання датована 20.07.2016, у той час коли перевірка здійснена у часі пізніше - 04.08.2016.

Тобто, належних та допустимих доказів на підтвердження факту вчинення позивачем правопорушення станом на час проведення перевірки, відповідачем не надано, а судом не встановлено.

На думку суду, встановлення факту правопорушення у сфері містобудівної діяльності має здійснюватися суб'єктом владних повноважень під час проведення відповідної перевірки, доказів про що матеріали справи не містять.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що перевірка суб'єкта господарювання має здійснювати виключно на підставах та у строки встановлені чинним законодавством, чого, в свою чергу, відповідачем - 2 дотримано не було.

Водночас, суд відхиляє доводи відповідача в частині покликання на ухвалу Вищого адміністративного суду України від 05.11.2015 у справі №806/517/14, оскільки останньою фактично досліджено питання застосування ст. 2 Закону №208/94-ВР в частині відповідальності за наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 1 ст. 77 КАС України)

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку, що в ході розгляду справи відповідачами не наведено обставин, які б свідчили про правомірність прийнятих рішень.

За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Частиною 1 ст. 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає задоволенню, то судові витрати слід присудити накормить позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-2.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72, 77, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Публічного акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний банк" (04070, м. Київ, вул. Андріївська, б. 4, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.08.2016, прийнятий відділом державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської Ради.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської Ради від 08.08.2016 №51/212.

4. Судові витрати в розмірі 1 378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. 00 коп. стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний банк" (04070, м. Київ, вул. Андріївська, б. 4, ) за рахунок бюджетних асигнувань відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської Ради (20300, м. Київ, вул. Кизила Андрія, б. 3а).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий М.А. Бояринцева

Судді В.В. Аверкова

Н.М. Шевченко