Справа № 712/693/18
Суддя: Літвіна Н. М.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 712/693/18 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Романенко В.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Літвіної Н.М., суддів Федотова І.В., Сорочка Є.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою заступника начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Заступника начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась до суду з адміністративним позовом до Заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього С.І. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 27 грудня 2017 року № 65.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2018 року позов задоволено частково: визнано незаконною та скасовано постанову № 65 від 27 грудня 2017 року заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього С.І. по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3; в іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач - заступник начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретний С.І., подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на здійснені судом першої інстанції порушення норм матеріального і процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог. Апеляційна скарга мотивована тим, що під час прийняття оскаржуваної постанови відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством.

Станом на 10 квітня 2018 року позивачем не надано до суду письмового відзиву на апеляційну скаргу.

У зв'язку з неприбуттям жодної з осіб, які беруть участь у справі у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, відповідно до ч. 4 ст. 229, п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 08 листопада 2017 року до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради звернулося Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області з листом, в якому зазначає, що 03 листопада 2017 року представником Черкаського МРВ Управління МРВ Управління ДСНС України у Черкаській області виявлено реконструкцію нежитлових приміщень з влаштуванням вхідної групи по АДРЕСА_1, яку проводить замовник ОСОБА_5 Дана прибудова зменшує протипожежні відстані між будівлями по АДРЕСА_1 та зменшує ширину проїзду до будівлі по АДРЕСА_2, що є грубим порушенням вимог дод. ДБН 360-92** «Планування і забудова міських та сільських поселень». Враховуючи вищевикладе, Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, відповідно до ст. 31, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також за для недопущення в подальшому порушень протипожежних вимог державних будівельних норм, що можуть створювати реальну загрозу виникнення пожежі, перешкоджено, евакуації людей та гасінню пожежі просило зупинити факт порушення вимог чинного законодавства ОСОБА_6 по АДРЕСА_1 та організувати перевірку вищевказаної новобудови з залученням представників Черкаського МРВ Управління ДСНС України в Черкаській області.

На підставі звернення, наказу від 05 грудня 2017 року № 213 та направлення для проведення позапланового заходу від 05 грудня 2017 року № 1206 головним спеціалістом Управління здійснено вихід на об'єкт перевірки та розпочата позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва по АДРЕСА_1.

20 грудня 2017 року складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 206.

20 грудня 2017 року складений протокол № 77 про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_3 передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та призначено розгляд справи на 10-00 27 грудня 2017 року в приміщенні Управління.

27 грудня 2017 року винесена постанова № 65, якою визнано ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1,6 ст. 961 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34000 грн.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернулась з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувана позивачем постанова є протиправною та підлягає скасуванню, так як при її прийнятті відповідач діяв не на підставі та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, в зв'язку з цим оскаржувана постанова не може вважатись такою, що прийнята обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

У ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Повноваження Управління щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 20 вересня 2016 року № 2-929 та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

У відповідності до п. 2 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського та технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконання будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією щодо створення об'єкта будівництва. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України.

Відповідно до п.7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи Управління, підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У справі, яка розглядається судом, підставою для перевірки є звернення від 08 листопада 2017 року Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області по за адресою: АДРЕСА_1

На підставі вищевикладеного звернення, наказу Управління від 05 грудня 2017 року № 213 та направлення для проведення позапланового заходу від 05 грудня 2017 року № 206 головним спеціалістом Управління ОСОБА_7 при виході за адресою вищевказаного будівництва була розпочата позапланова перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті АДРЕСА_1

Матеріали справи свідчать про те, що з направленням на проведення позапланового заходу від 05 грудня 2017 року № 206 суб'єкти містобудування ОСОБА_6 та ОСОБА_3 були ознайомленні про що свідчить запис у направлені.

Відповідно, про проведення позапланового заходу з перевірки позивач була повідомлена належним чином.

Перевіркою встановлено, що на об'єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1, м. Черкаси виявлені порушення, а саме: на інформаційному стенді інформація не в повному обсязі; замовнику передана проектна документація з порушенням, а саме: при вивчені проектної документації, встановлено, відсутність розділів: доступність об'єкта для маломобільних груп населення; пожежно-технічна характеристика будівлі; інженерно-технічні заходи цивільного захисту (цивільної оборони); розділ забезпечення надійності та безпеки; розділ із забезпечення енергоефективності - енергетичний паспорт; розрахунок класу наслідків (відповідності); розрахунку парковочних місць (у тому числі для інвалідів) та креслення не відповідають чинному законодавству; авторський нагляд здійснюється з порушенням, а саме: не зафіксовано відхилення від проекту ведення будівництва, ведення журналу авторського нагляду з порушенням; технічний нагляд здійснюється з порушенням, оскільки не зафіксовано відхилення від проекту ведення будівництва; виконання будівельйих робіт з порушенням (відхилення від проекту), а саме межі між будинками по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 менше встановлених проектом 3,5 м (по факту 3,20 м), що є порушенням п. 2*.

В описовій частині акту зазначено відповідні порушення та норми законодавства, а саме ст. 31, 32, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 3 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 5 Закону України «Про містобудівну діяльність», п. 12 Постанови КМУ № 466 від 13.04.2011, Постанову КМУ № 903 від 11.07.2007р. «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури», ДБН А.2.2-3:2014; ДБН В.1.1-7:2016, ДБН В.2.2-17:2006, ДБН В.2.6-31:2006, ДБН 360-92**.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Пунктом 4.1, п. 4.3, п. 4.8 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», де передбачено: а) п. 4.1 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил; б) п. 4.3 складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови; завдання на проектування (додаток Б); інші вихідні дані (додаток А); в) п. 4.8 проектна документація на будинки, будівлі, споруди, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури, їх черги та/або пускові комплекси має бути розроблено з урахуванням будівельних норм та стандартів, чинних на час передачі її замовнику. Пп. 1 абз. 1 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування», а саме при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; розміщення і будівництво об'єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об'єктів.

Відповідач у своїх письмових поясненнях та апеляційній скарзі зазначає, що оскільки проект будівництва не містить усіх розділів передбачених чинним законодавством та діючими ДБН, отже він розроблений з порушенням. Журнал авторського нагляду повинен бути прошнурований (сторінки його повинні бути прономеровані), підписані керівниками проектувальника і замовника, а також скріплені печатками.

Відповідно до Порядку здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об'єкта будівництва, затвердженого постановою КМУ від 11 липня 2007 року № 903, результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об'єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Оскільки журнал авторського нагляду за будівництвом «Реконструкція нежитлових приміщень з влаштуванням вхідної групи по АДРЕСА_1 не прономерований, не підписаний та не скріплений печаткою, а також не містить зауважень щодо відхилень від проекту, отже ведеться з порушенням.

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що вказані вище порушення, з посиланням на нормативні акти зазначалися під час перевірки, яка була проведена у присутності позивача. Про зазначені обставини свідчить її підпис у протоколі про адміністративне правопорушення від 20 грудня 2017 року № 77 (а.с. 5), приписі від 20 грудня 2017 року № 66 (а.с. 6). Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що протокол та припис підписані позивачем без зауважень та заперечень.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов'язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб'єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ч.1 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Задовольняючи позовні вимоги та скасовуючи оскаржувану позивачем постанову відповідача, суд першої інстанції виходив з того, що з тексту оскаржуваної позивачем постанови не вбачається обставин, установлених під час розгляду справи, оскільки остання містить лише узагальнюючі висновки, які не дають змогу ідентифікувати правопорушення та зробити кореспонденцію з нормою санкції.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що не можуть бути підставою для скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, наявність формальних недоліків при її оформленні, оскільки відповідачем надано достатньо належних і допустимих доказів, які підтверджують факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення. Ці дані можливо встановити, зокрема, з акту перевірки, протоколу та припису, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно, в межах спірних правовідносин, відповідачем виконано вимог ч. 2 ст. 77 КАС України з доказування правомірності своїх дій.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповною мірою з'ясовано обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, у зв'язку з чим апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з п. 1 п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин справи, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ч. 4 ст. 229, п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу заступника начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича - задовольнити.

Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2018 року - скасувати та прийняти нове рішення, яким залишити позовну заяву ОСОБА_3 до Заступника начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення без задоволення, а постанову Заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього Сергія Івановича від 27 грудня 2017 року № 65 - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н.М. Літвіна

Судді І.В. Федотов

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови виготовлено 10 квітня 2018 року.