Справа № 806/1799/18
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2018-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 квітня 2018 року м. Житомир справа № 806/1799/18

категорія 3.7.2

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДК-ЛІС" до Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області про скасування постанови №010465 від 06.03.2018,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДК-ЛІС" звернулось із позовом до Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області, в якому, з урахуванням заяви про виправлення технічної описки у позовній заяві від 04.04.2018, просить скасувати постанову Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області №010465 від 06.05.2018.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивачем в обґрунтування позовної заяви та звільнення від сплати судового збору здійснено посилання на норми Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП).

Зокрема, позивачем в обґрунтування позовної заяви зазначає про відсутність складу адміністративного правопорушення, а тому відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю. Також вказує, що згідно положень статті 288 КУпАП позивач звільнений від сплати державного мита.

Суд наголошує, що відповідно до пункту першого частини першої статті 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні, зокрема, адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Суд звертає увагу позивача, що провадження у справі про адміністративні правопорушення не є підсудними Житомирському окружному адміністративному суду та відповідно до предметно-територіальної юрисдикції (підсудності) розглядаються місцевими загальними судами як адміністративними.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити позовну заяву в частині визначення предметно-територіальної юрисдикції (підсудності) та із здійсненням посилання на чинні норми процесуального законодавства.

Частиною восьмою статті 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У відповідності до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем в порушення ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору.

Пунктом третім частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою сплачується ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 №2246-VIII, з 01 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1762 гривень (на момент звернення із позовом до суду).

Враховуючи вищевикладене та заявлення позивачем позовної вимоги майнового характеру несплачений розмір судового збору (на момент подачі позову) становить 1762,00 грн. (1700,00 грн. х 1,5% < 1762 грн.) та має бути сплачений за такими реквізитами: призначення платежу "Судовий збір", за позовом (назва позивача, код ЄДРПОУ/РНОКПП), Житомирський окружний адміністративний суд, ; рахунок отримувача № 4002; отримувач коштів - УДКСУ у м. Житомирі, код отримувача - 38035726, банк отримувача - ГУДКСУ у Житомирській області, МФО - 811039, код класифікації доходів бюджету (код платежу) - 22030101.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порядок здійснення державного контролю на автомобільному транспорті затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2006 року №1567 (далі - Порядок №1567).

Пунктом 32 Порядку №1567 встановлено, що скарга на постанову про застосування адміністративно-господарських штрафів може бути подана протягом 10 днів після її винесення.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви, позивач просить скасувати постанову Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області №010465 від 06.05.2018.

Як самостійно визнано позивачем у позовній заяві, з урахуванням заяви про виправлення технічної описки у позовній заяві від 04.04.2018, позивачем оскаржувану постанову отримано 21 березня 2018 року. Відповідно до змісту позовної заяви, позивачем визнано 10-денний строк для оскарження спірної постанови.

Суд звертає увагу позивача, що пунктом 32 Порядку №1567 передбачено початок обчислення строку на оскарження саме з моменту винесення постанови, а не з моменту її отримання. Таким чином, останнім днем строку для оскарження спірної постанови є 16 березня 2018 року, а не 31 березня 2018 року, як зазначає позивач.

Крім того, суд не приймає доводи позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду в частині посилання на вихідний день та зазначає, що позовну заяву було надіслано до відділу документального забезпечення суду засобами поштового зв'язку. Згідно даних з офіційного веб-порталу ПАТ "Укрпошта" в графіку роботи поштових відділень відсутні вихідні дні, натомість передбачено скорочений графік роботи в суботу та неділю. Зважаючи на обраний позивачем спосіб подання позовної заяви до суду, останній не був позбавлений можливості надіслати відповідне поштове відправлення на адресу суду у вихідні та святкові дні, а тому доводи в цій частині є безпідставними.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно звернутись із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Відповідно до вимог частин 1, 4 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених норм, позивачем до матеріалів позовної заяви долучено не завірені належним чином копії письмових доказів.

Згідно з п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса, адреса електронної пошти.

Так, відповідно до змісту позовної заяви, відповідачем зазначено Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області, .

Суд звертає увагу, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості щодо юридичної особи "Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області".

Крім того, згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вказаний позивачем належить Державній службі України з безпеки на транспорті (проспект Перемоги, буд. 14, м. Київ, 03135).

Відповідно до абз. 4 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2014 № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади", утворено Державну службу України з безпеки на транспорті, реорганізувавши шляхом злиття Державну інспекцію з безпеки на морському та річковому транспорті та Державну інспекцію з безпеки на наземному транспорті.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №103 затверджено Положення про Державну службу України з безпеки на транспорті (далі - Положення №103).

Відповідно до п. 1 Положення №103, Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра інфраструктури і який реалізує державну політику з питань безпеки на наземному транспорті та у сфері безпеки на морському та річковому транспорті (крім сфери безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства).

Пунктом 4 Положення №103 передбачено, що основними завданнями Укртрансбезпеки, зокрема, є реалізація державної політики з питань безпеки на автомобільному транспорті загального користування (далі - автомобільний транспорт), міському електричному, залізничному транспорті та у сфері безпеки на морському та річковому транспорті.

Згідно пп.15, 27 п. 5 Положення №103 Укртрансбезпека відповідно до покладених на неї завдань здійснює габаритно-ваговий контроль транспортних засобів на автомобільних дорогах загального користування, а також здійснює нарахування плати за проїзд автомобільними дорогами транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів, вагові або габаритні параметри яких перевищують нормативні, під час здійснення габаритно-вагового контролю.

У відповідності до абзацу першого п. 8 Положення №103, Укртрансбезпека здійснює свої повноваження безпосередньо, через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2015 № 592 «Деякі питання забезпечення діяльності Державної служби з безпеки на транспорті» утворені територіальні органи Державної служби з безпеки на транспорті як структурні підрозділи апарату Служби за переліком згідно з додатком 3, зокрема, Управління Укртрансбезпеки у Житомирській області.

Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) під час здійснення своїх повноважень діє як суб'єкт владних повноважень, а також є органом наділеним спеціальною компетенцією, якому надано повноваження щодо реалізації політики держави з питань безпеки на автомобільному транспорті загального користування.

Частиною третьою статті 46 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Пунктом дев'ятим частини першої статті 4 КАС України встановлено, що відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно уточнити позовну заяву в частині зазначення належного відповідача та відомостей щодо нього, передбачених п.2 ч.5 ст.160 КАС України, а також узгодити позовні вимоги відповідно до зазначеного у позовній заяві відповідача.

Суд також звертає увагу позивача, що позовна заява також не містить:

- відомостей чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, що є порушенням вимог п.7 ч.5 ст.160 КАС України;

- зазначення за правилами якого провадження слід розглядати позовну заяву, що не відповідає ч.5 ст.161, ст. 259 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору у розмірі 1762,00 грн.;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом із належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами на підтвердження поважності причин такого пропуску;

- належним чином завірених копій письмових доказів, долучених до позовної заяви;

- нової (уточненої) позовної заяви із: 1) визначенням предметно-територіальної юрисдикції (підсудності) та із здійсненням посилання на чинні норми процесуального законодавства; 2) зазначенням: а) належного відповідача та відомостей щодо нього, передбачених п.2 ч.5 ст.160 КАС України; б) викладення позовних вимог відповідно до зазначеного відповідача; в) чи вживались (не вживались) заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви та перелік таких заходів у випадку їх вжиття позивачем; г) за правилами якого провадження, на думку позивача, слід розглядати позовну заяву;

- примірників нової (уточненої) позовної заяви в порядку усунення недоліків з додатками відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.

Суд також звертає увагу позивача, що допущення позивачем нових недоліків позовної заяви, не визначених ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху та відсутніх на момент первинного звернення із позовом до суду, має бути застережено позивачем при складені нової (уточненої) позовної заяви.

Керуючись статтями 94, 122, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДК-ЛІС" - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.Г. Попова