Справа № 810/1711/18
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 квітня 2018 року м. Київ №810/1711/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Головного управління Держпраці у Київській області до ДП "Ржищівське лісове господарство" про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпраці у Київській області до ДП "Ржищівське лісове господарство", в якому просить застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду, а саме: заборонити експлуатацію ЗТП-10/0,4 кВ №451 шляхом відключення на межі балансової належності; заборонити виконання робіт з: налагодження, ремонт, технічне обслуговування ЗТП-10/,4 кВ №451; одноосібний огляд в електроустановках; роботи за нарядами розпорядженнями та в порядку поточної експлуатації; роботи в діючих електроустановках до усунення порушень та отримання у встановленому порядку рішення на відновлення робіт.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною третьої статті 161 КАС, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини восьмої статті 160 КАС, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень встановлюється ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 №2246-VIII, станом на 01.01.2018 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762,00 грн.

Частинами першою та другою статті 9 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Прохальна частина адміністративного позову містить одну вимогу немайнового характеру.

Отже, сума судового збору за звернення позивача з позовною заявою становить 1762,00 грн.

У позовній заяві позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до винесення рішення по справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Будь-яких доказів, що свідчать про відсутність коштів в сумі 1762,00 грн. для сплати судового збору, позивач не надав.

За викладених обставин суд не знаходить підстав для відстрочення позивачеві сплату судового збору.

Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом подання доказів сплати судового збору за звернення до Київського окружного адміністративного суду з позовом немайнового характеру в розмірі визначеному статтею 4 Закону №3674-VI, а саме – 1762,00 грн., разом з документом, що підтверджує зарахування такого судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з пунктом 2 частини п’ятої статті 160 КАС, у позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем всупереч вимогам Кодексу адміністративного судочинства України не зазначено повне найменування відповідача та відомі номери засобів зв’язку відповідача.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно зазначити повне найменування відповідача та відомі номери засобів зв’язку відповідача.

Окрім того, відповідно до пункту 4 частини п’ятої статті 160 КАС, у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст.161 КАС).

Разом з цим, прохальна частина позовної заяви не містить посилання на адресу та назву об’єкту, в якому позивач просить заборонити експлуатацію та виконання робіт.

Отже, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити прохальну частину позову, а саме: необхідно уточнити адресу та назву об’єкту, на якому позивач просить заборонити експлуатацію ЗТП-10/0,4 кВ №451 шляхом відключення на межі балансової належності та виконання робіт з: налагодження, ремонт, технічне обслуговування ЗТП-10/,4 кВ №451; одноосібний огляд в електроустановках; роботи за нарядами розпорядженнями та в порядку поточної експлуатації; роботи в діючих електроустановках, та інформацію щодо приналежності об’єкту відповідному структурному підрозділу.

Окрім того, згідно з частиною першої статті 161 КАС, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов’язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина четверта статті 161 КАС).

Згідно із частинами першою, другою статті 94 КАС, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 94 КАС, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

В той же час суд зазначає, що з доданих до позовної заяви копій документів вбачається, що вони не завірені у відповідності до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації". За умовами п.5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого Наказом Держспоживстандарту України №55 від 07.04.2003, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

З огляду на це позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати до суду копії документів, що додані до позову, які мають бути засвідчені у відповідності до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації".

Окрім того, відповідно до частини другої статті 161 КАС, суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Проте, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем на підтвердження відправлення ДП "Ржищівське лісове господарство" копії позовної заяви та доданих до неї документів додано до позовної заяви фіскальний чек про оплату поштового відправлення та опис вкладення на адресу ТОВ "Єтиткет Прайт".

Отже, позивачем всупереч положенням частини другої статті 161 КАС не додано до позовної заяви доказів направлення на адресу відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати докази надіслання копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Також, згідно з пунктом 6 частини п’ятої статті 160 КАС, у позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В порушення даної норми, у позовній заяві відсутні відомості щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору.

З огляду на це позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду відомості щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору.

Крім того, пунктом 7 частини п’ятої статті 160 КАС встановлено, що у позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В порушення положень вказаної норми, у позовній заяві не зазначено відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

З огляду на це позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно з частинами першої та другої статті 169 КАС, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв’язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Головного управління Держпраці у Київській області до ДП "Ржищівське лісове господарство" про застосування заходів реагування.

Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.