Справа № 826/2770/17
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2018-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції: Кузьменко В.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2018 року Справа № 826/2770/17

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

представника позивача Бєлицької І.В.,

представника відповідача Аблішева В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Камянка Глобал Вайн» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Камянка Глобал Вайн» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Камянка Глобал Вайн» (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 21.02.2017 р. № .

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року позовну заяву було залишено без розгляду внаслідок повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на те, що товариство не мало змоги забезпечити явку представника в судове засідання, оскільки посаду директора займала незаконно призначена особа, учасник товариства і його законний директор не могли потрапити на підприємство, а також на те, що суд першої інстанції міг розглянути позовну заяву без участі позивача.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм процесуального права, без урахування фактичних обставин справи, що призвело до неправильного вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду - без змін з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 червня 2017 року було відкрито провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду на 13 листопада 2017 року.

Копію зазначної ухвали було направлено позивачу засобами поштового зв'язку, рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу вказану у позовній заяві, та отримано представником позивача 30 червня 2017 року, що підтверджується зворотним поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення.

13 листопада 2017 року представник позивача в судове засідання не з'явився, причини своєї неявки суду не повідомив і клопотання про розгляд справи за його відсутності (без участі) не направляв, у зв'язку з чим судовий розгляд даної справи було відкладено на 19 лютого 2018 року.

15 листопада 2017 року представнику позивача безпосередньо в приміщенні суду було вручено під розписку повістку про виклик на 19 лютого 2018 року.

19 лютого 2018 року в судове засідання позивач повторно свого уповноваженого представника не направив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, тобто позивач є таким, причини своєї неявки суду не повідомив і клопотання про розгляд справи за його відсутності (без участі) не подвав.

Судова колегія встановила, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції керувався ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України та виходив з того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду його справи, повторно не прибув в судове засідання (не забезпечив явку свого представника).

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ч. 1, 2 ст. 124 КАС України передбачено, що Судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі, з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою.

Частинами 1, 10 статті 126 КАС України передбачено, що повістка може бути вручена безпосередньо в суді.

Вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов'язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

У ч.ч. 1, 4 ст. 45 КАС України чітко визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 4 частини 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, адміністративним процесуальним законодавством регламентовано порядок повідомлення судом осіб, які беруть участь у справі, про дату, час та місце судового розгляду шляхом направлення їм судових повісток рекомендованим поштовим повідомленням та/або їх вручення під розписку в приміщенні суду.

При цьому, повернення до суду зворотного поштового повідомлення про отримання представником юридичної особи - позивача відповідного відправлення, а так само вручення представнику під розписку судової повістки у приміщенні суду є достатніми правовими підставами вважати, що особа повідомлена належним чином.

Зазначене кореспондується з обов'язком осіб, які беруть участь у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Виходячи з цього, колегія суддів звертає увагу на те, що в матеріалах справи наявні докази, підтверджуючі факт належного повідомлення позивача про судовий розгляд його справи 13.11.2017 р., 19.02.2018 р. і його неявка у вказані судові засідання без повідомлення суду будь-яких причин та/або надіслання клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Разом з тим, доводи апелянта про те, що причиною не направлення представника позивача в судове засідання 13.11.2017 р. стало те, що в серпні 2017 року директора ТОВ «Камянка Глобал Вайн» ОСОБА_5 було протиправно звільнено з посади, а на посаду директора призначено ОСОБА_6 і лише рішенням Господарського суду м. Києва від 19.10.2017 р. у справі № 910/14016/17 рішення загальних зборів товариства про призначення вказаної особи було визнано недійсним, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки такі обставини не виключають можливості представництва ТОВ «Камянка Глобал Вайн» в суді у даному податковому спорі.

Більш того, як встановлено вище і не заперечується апелянтом судове засідання було призначено на 13.11.2017 р., а рішення Господарського суду м. Києва, яким, як зазначає сам апелянт, визнано недійсним рішення загальних зборів про призначення іншої особи директором товариства, постановлено 19.10.2017 р., тобто більше ніж за три тижні до судового розгляду.

Посилання апелянта на те, що отримання 15.11.2017 р. тексту повістки про судовий розгляд справи 19.02.2018 р. в приміщенні суду було здійснено представником товариства на підставі доручення, підписаного незаконно призначеним директором ОСОБА_6, апеляційний суд вважає голослівними та безпідставними, оскільки у відповідності до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» презюмується достовірність відомостей, внесених до вказаного Реєстру, і апелянтом не доведено, що вказане доручення було видано у період внесення до Реєстру відомостей про директора товариства - іншу особу.

Більш того, судова колегія встановила, що 16.02.2018 р., тобто напередодні судового засідання (19.02.2018 р.), представник товариства за довіреністю ОСОБА_7, виданою саме директором ОСОБА_5, ознайомився з матеріалами даної справи /Т.1 а.с.22-24/, що також підтверджує факт обізнаності стосовно судового розгляду.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що реалізація позивачем його процесуальних прав залежить від його власного волевиявлення і застосування судом процесуальних наслідків у вигляді залишення без розгляду позовної заяви через повторну неявку позивача, повідомленого належним чином, є заходом реагування на зловживання ним своїми процесуальними правами та затягування судового розгляду.

Водночас, у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. по справі «Смірнова проти України» визначено, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Посилання апелянта на те, що суд міг розглянути справи за його відсутності, судова колегія до уваги не приймає, оскільки, як було встановлено вище, позивачем не подавалося клопотання про розгляд справи без його участі.

Таким чином, проаналізувавши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає їх такими, що не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо необхідності залишення позовної заяви без розгляду, яким було повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм процесуального права, у відповідності до вимог ст. 242 КАС України.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, апеляційна товариства з обмеженою відповідальністю «Камянка Глобал Вайн» підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Камянка Глобал Вайн» - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України, виготовлено 11 квітня 2018 року.

Головуючий суддя:

Судді: