Справа № П/811/950/18
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

05 квітня 2018 року м. Кропивницький Справа № П/811/950/18

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Перша Європейська» (27501, Кіровоградська область, м. Світловодськ, вул. Приморська, 18, офіс 1, ) до

Головного управління Державної фіскальної служби у м. Київ (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 27.12.2017 року.

Ухвалою судді від 23.03.2018 позовну заяву залишено без руху, та надано позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення копії ухвали. Ухвалою зобовязано позивача доплатити судовий збір у сумі 614938 грн. та надати оригінал квитанції від 07 лютого 2018 року про сплату судового збору у сумі 1762 грн., а у разі ненадання оригіналу квитанції необхідно сплатити судовий збір в сумі 616700 грн.

02 квітня 2018 року представником позивача на виконання вимог ухвали суду від 23.03.2018 р. про залишення позовної заяви без руху подано до суду повторне клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі в порядку ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.133 КАС України.

Так, суд зазначає, що відповідно до ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми можна зробити висновок, що під поняттям "майновий стан" розуміється сукупність належних особі майнових прав та обов'язків. В контексті відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Вказані обставини є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом".

Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Доказами рівня майнового стану юридичної особи можуть бути наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Окремий доказ, сам по собі, не свідчить про майновий стан. Докази мають обґрунтовувати об'єктивні причини, які обумовлюють неможливість оплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В підтвердження неможливості сплати судового збору позивачем зазначено, що у ТДВ «СК «Перша Європейська» відкрито 3 розрахункових рахунки, а саме: в ПАТ "Кристал" (долар США та євро), ПАТ "Банк "Восток" та в ПАТ "Альфа-Банк".

Так, позивачем надано довідку ПАТ "Кристалбанк" від 26.03.2018 року № 26/03/2018-01, в якій зазначено, що 06.10.2016 року Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія "Справа" відкрито рахунок у вказаному банку, руху коштів по рахунку за період з 06.10.2016 по 23.03.2018 не відбувалось.

Згідно з довідкою ПАТ "Банк "Восток", залишок коштів на рахунку Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія "Справа" становить 0,00 грн. (станом на 26.03.2018р.)

Тобто дані довідки видані щодо іншої юридичної особи.

Також, згідно з довідкою ПАТ "Альфа-Банк", залишок коштів на рахунку ТзДВ "СК "Перша Європейська" становить 250,00 (станом на 23.02.2018р).

Суд, оцінює надані позивачем докази щодо неможливості сплати судового збору критично, оскільки довідка банку видана 23.02.2018 року, з позовом до суду товариство звернулось 20.03.2018 року, повторне клопотання про відстрочення заявлено 02.04.2018 року, тобто через місяць після отримання довідки. Суд зазначає, що за період часу /з дня видання довідки до предявлення позову/ стан рахунку підприємства міг змінитись.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не обґрунтовано у своєму зверненні об'єктивні причини, не надано належних доказів, які обумовлюють неможливість оплати судового збору.

Станом на 05.04.2018 вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконано.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись п.1 ч.4 ст.169, ст.ст.243, 248, 256, 293-297 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Перша Європейська» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Київ про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернути позивачу разом із доданими до неї документами.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, передбачений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_1