Справа № 807/392/17
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2018-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2018 року м. Ужгород№ 807/392/17
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С. І., суддів: Гаврилко С.Є., Луцович М.М.

при секретарі судового засідання Кречко Л.В.

за участю представників

позивача: ОСОБА_1 (довіреність від 01.06.2017 року)

відповідача: Гашпар Я.В. (довіреність від 07.06.2017 року № 40-702-10/4789)

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправними рішень, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч. 3 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 29 березня 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення складено в повному обсязі 10 квітня 2018 року.

ОСОБА_3 (далі - позивач, ОСОБА_3.) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач, Держархбудінспекція України), яким просить визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 332 від 09.11.2016 року "Про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації"; визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № 353 від 09.11.2016 року (яким скасовано реєстрацію повідомлення декларації про початок будівельних робіт від 29.07.2015 року за № КС 65 та декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 23.12.2015 року № НОМЕР_1).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржені рішення та наказ є протиправними, оскільки будь-яких правових підстав для їх прийняття відповідачем не було, позивачем надано всі документи для початку будівельних робіт та готовність об'єкта до експлуатації. Дані документи складені та перебувають у належному відповідному до чинного законодавства стані.

В судовому засіданні представник позивача вимоги позовної заяви підтримав, просив суд позов задовольнити в повному обсязі, представник відповідача проти позовних вимог заперечила та просить суд у задоволенні позову відмовити.

Відповідач надав суду заперечення проти позову (лист Держархбудінспекції України від 20.04.2017 року № 10/10-9/2004/03), яким проти позову заперечив, посилаючись на їх безпідставність, як щодо проведення перевірки, так і щодо оскаржених рішень, оскільки перевіркою виявлено самочинне будівництво, в зв'язку з чим декларації про початок будівельних робіт та про готовність до експлуатації об'єкта підлягають скасуванню.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила та просить суд відмовити в його задоволенні з мотивів, що викладені у запереченні.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного:

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, рішенням головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 від 09.11.2016 року № 332 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкту до експлуатації" скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 29.07.2015р. за № КС 65 та реєстрацію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23.12.2015р. за № НОМЕР_1.

Зі змісту даного рішення слідує, що підставою для його прийняття є встановлення в результаті позапланової перевірки факту будівництва житлового будинку без будівельного паспорту, що відповідає містобудівному законодавству, державним будівельним нормам, стандартам та правилам.

Під час проведення перевірки виявлено, що відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Вишгородської райдержадміністрації видано будівельний паспорт від 11.06.2015р. № 231/2015 з порушенням державних будівельних норм, а саме: на схемі забудови, що міститься в будівельному паспорті сусідня земельна ділянка зображена, як така, на якій відсутня забудова; житловий будинок запроектовано на відстані 4,0 м. до межі земельної ділянки та 6,6 м. до житлового будинку побудованого на ній; враховуючи, що зазначені будинки мають ступінь вогнестійкості ІІІ (відповідно до ДБН В1.1.7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва") відстань між ними повинна становити 10м. (п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень"). Відтак, ескізні наміри забудови земельної ділянки подані гр. ОСОБА_3 при отриманні будівельного паспорту порушують протипожежні норми визначені п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Так, в оскарженому рішенні зроблено висновок про те, що замовник в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкту до експлуатації навів недостовірні дані, що, на думку відповідача, є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу по роботі з дозвільними документами від 09.11.2016р. № 332, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області винесено Наказ № 353 Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Вважаючи дані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з позовом про їх оскарження.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначаються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ч. 1 ст. 41 даного Закону державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 08.09.2015 року за № 1000, Департамент є територіальним органом - структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 цього Закону передбачено, що виконувати будівельні роботи щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності замовник має право після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Згідно частини 2 цієї ж статті реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Частиною 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином виключними підставами скасування декларації про початок виконання будівельних робіт/готовність об'єкта до експлуатації є:

- здійснення будівництва на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- здійснення будівництва без документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- здійснення будівництва за відсутності проекту будівництва чи будівельного паспорту.

Як встановлено судом, у позивача на момент проведення та закінчення будівельних робіт була зареєстрована у відповідності до чинного законодавства декларація про початок виконання будівельних робіт, що давало йому право на будівництво житлового будинку.

Відповідно до п. 4.6.1. ДБН 2.2-3-2014 та п.11.2. Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 № 45 із подальшими змінами, для об'єктів І та II категорій складності проектування здійснюється в одну стадію - стадія робочий проект.

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, будинок відноситься до II категорії складності, отже, наявність робочого проекту є достатньою підставою для початку та завершення його будівництва.

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку (серія НОМЕР_3) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 19.12.2013 року, інд.номер 14952936), земельна ділянка з кадастровим номером НОМЕР_2 належить ОСОБА_5, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Відповідно до ст. 19 Земельного кодексу України Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Згідно наказу Державного комітету України із земельних ресурсів "Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель" від 23.07.2010 року № 548, до земель житлової та громадської забудови відноситься:

- для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка

- для колективного житлового будівництва

- для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будівництва

- для іншої житлової забудови

Отже, позивачем побудовано спірний будинок на земельній ділянці, яка відведена для цієї мети.

Також відповідно до п. 5 ст. 20 ЗК України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Суд не погоджується з твердженням відповідача про виконання будівельних робіт без дозвільних документів, оскільки саме відповідачем зареєстровано як декларацію про початок будівельних робіт від 29.07.2015 року за № КС 65, так і декларацію про готовність до експлуатації об'єкта від 23.12.2015 року № НОМЕР_1.

При цьому, позивачу не було відомо про проведення перевірки, жодна документація щодо будівництва спірного будинку у нього не витребовувалася, дозволу потрапити до будинку не запитували. Відтак, ні з матеріалів перевірки, ні з пояснень представника відповідача у судовому засіданні не вбачається, яким чином інспектором при проведенні перевірки, з виїздом на місце, було встановлено, що земельна ділянка, на якій побудований спірний будинок, належить ОСОБА_3, яким чином він встановив, що відстань між будинками становить 2,8 м., і що саме позивачем було порушено відстань (а не забудовником сусіднього будинку), яким чином виконані будівельні роботи (фундамент, стіни, міжквартирні стіни) та інше.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, відповідачем не доведено правомірність оскаржених рішення та наказу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області, в зв'язку з чим позовні вимоги є обґрунтованими, відповідають вимогам закону та встановленим в судовому засіданні обставинам справи, що підтверджується дослідженими належними та допустимими доказами, відтак, адміністративний позов слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 19, 72, 77, 139, 241 - 246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_3 до Державної архітектурно - будівельної інспекції України про визнання протиправними рішень - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації" від 9 листопада 2016 року № 332.

3. 3изнати протиправним та скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації" від 9 листопада 2016 року № 353.

4. Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 255 КАС України, та може бути оскаржено до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді С.І. Рейті

С.Є. Гаврилко

М.М. Луцович