Справа № 807/226/18
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2018-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2018 рокум. Ужгород№ 807/226/18

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Ужгородської міської ради, яким просить визнати протиправним та скасувати рішення Ужгородської міської ради від 12.09.2017р. № 780 "Про заступника міського голови".

Ухвалою судді від 27.03.2018р. позовна заява була залишена без руху у зв'язку з невідповідністю останньої вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

06.04.2018р. ОСОБА_1 до суду надано заяву про усунення недоліків позовної заяви залишеної без руху, зокрема, приведену у відповідність вимогам ст. 160 КАС України позовну заяву (в частині зазначення передбачених вказаною статтею реквізитів позовної заяви); надання власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також, заяву про поновлення строків звернення із даним позовом до суду.

Як вбачається із поданої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, остання мотивована тим, що про порушення своїх прав та інтересів позивач дізнався 02.03.2018р. ознайомившись з відеозаписом процедури голосування депутатів Ужгородської міської ради за рішення № 780 від 12.09.2017р. "Про заступника міського голови", оприлюдненим у мережі Facebook користувачем Ruslan Pavlovich. В той же час зазначає, що не знаходячись у сесійній залі в момент голосування не міг припустити, що хтось може скористатися персональною карткою позивача для голосування і віддати голос за рішення, всупереч намірам позивача та волевиявленню, а потім приховати такі дії.

Із вищевикладеного вбачається, що позивачу невідомо особу, яка скористалась його персональною карткою для голосування під час голосування 12.09.2017р. за проект рішення "Про заступника міського голови" та здійснила голосування замість ОСОБА_1, та про вказане порушення позивач дізнався 02.03.2018р.

Суд не погоджується із наведеними позивачем доводами стосовно того, що йому стало відомо про порушення своїх прав, а саме про факт неправомірного голосування за оскаржене рішення тільки 02.03.2018 року, враховуючи наступне:

Відповідно до п.24.1 ст. 24 Регламенту Ужгородської міської ради VII скликання, затвердженого рішенням ІІ сесії VII скликання Ужгородської міської ради від 21.04.2016р. № 205, для автоматизації процесу голосування й проведення пленарних засідань сесії міської ради застосовується програмно-технічний комплекс системи електронного голосування "Віче" (далі ПТК - "Віче"), відповідно до Положення про порядок застосування ПТК "Віче" в Ужгородській міській раді, яке є невід'ємною частиною цього Регламенту.

Для забезпечення роботи ПТК "Віче" у режимі голосування кожному депутату ради видається іменна картка для голосування з його прізвищем. Іменні картки для голосування зберігаються у депутатів ради до кінця скликання.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним або таємним голосуванням у порядку, визначеному цим Регламентом. 24.1.1. Відкрите голосування здійснюється: - за допомогою системи електронного голосування програмно-технічного комплексу "ВІЧЕ" з фіксацією результатів голосування з можливим роздрукуванням результатів голосування кожного депутата; - шляхом підняття руки у разі відсутності технічної можливості голосування за допомогою системи електронного голосування; - поіменне голосування може здійснюватися шляхом оголошення позиції депутата (в ході голосування секретар ради оголошує в алфавітному порядку прізвища депутатів. Депутат прізвище, якого оголошено встає і заявляє про свою позицію "за", "проти", "утримався").

Згідно п. 27.3 ст. 27 Регламенту, голосування здійснюється депутатами ради особисто та виключно персональною електронною карткою, а у випадку ухвалення радою рішення голосувати шляхом підняття руки або неможливості голосування системою електронного голосування - шляхом підняття руки.

У відповідності до п. 3 Положення про порядок застосування програмно-технічного комплексу системи електронного голосування "Віче" в Ужгородській міській раді, для ідентифікації депутатів у ході засідання використовуються картки депутата, що містять унікальний індивідуальний код депутата, який розпізнається ПТК "Віче". Картки депутата видаються депутатам після занесення в них на пристрої підготовки карток даних про депутата, необхідних для його ідентифікації в системі електронного голосування. Депутат зобов'язаний забезпечити належне зберігання і використання картки депутата.

З наведеного вбачається, що вказаним Регламентом та Положенням унеможливлено здійснення голосування сторонніми особами, адже персональна картка для голосування знаходиться виключно у депутата та останній повинен зареєструватись перед початком сесії міської ради, та в даному випадку, відсутність депутата повинна бути зафіксована про що проставлена відмітка "НЕ ГОЛОСУВАВ".

Крім того суд зазначає, що згідно даних офіційного веб-порталу Ужгородської міської ради за адресою http://www.rada-uzhgorod.gov.ua, рішення Ужгородської міської ради від 12.09.2017р. № 780 оприлюднено 18.09.2017 року та протокол пленарного засідання чергової XV сесії міської ради VІІ скликання від 12.09.2017 року опубліковано 12.10.2017 року.

В даному випадку, починаючи з 18.09.2017 року та впродовж значного строку, позивач міг скористатись своїм правом та оскаржити вказане рішення в судовому порядку.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними суд констатує, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Тобто, внаслідок пропущення строків звернення до адміністративного суду для позивача наступають негативні юридичні наслідки.

Встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасної реалізації ними права на судовий захист. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознаки стабільності.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванню учасників судового процесу. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Зазначена позиція також узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини (яка відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права) та свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі, встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, рішення "Девеер проти Бельгії", "Голдер проти Сполученого Королівства").

Доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду є обов'язком позивача, а суд, у відповідності до положень ч. 3 ст. 90 КАС України, має оцінити належність, допустимість та достовірність поданого ним доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Оскільки позивачем подано позов до суду лише 23.03.2018 року, а про рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень йому було відомо з моменту його оприлюднення (а саме з 18.09.2018 року), відтак, ним пропущено строк оскарження такого рішення та позивачем не наведено жодної обставини яка є поважною причиною щодо пропуску строку звернення до суду.

За наведених обставин та у відповідності до ч. 2 ст. 123 КАС України, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.123, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - повернути позивачеві.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

3. Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд у встановлений ст. 295 КАС України п'ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя С.І. Рейті