Справа № 824/882/17-а
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/882/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Боднарюк О.В.

Суддя-доповідач: Біла Л.М.

10 квітня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Граб Л.С. Гонтарука В. М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2017 року (повний текст якої складено 13 грудня 2017 року у м. Чернівці) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Чернівецька міська рада, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3 про визнання протиправними дій та скасування реєстрації Декларації про початок будівельних робіт,

В С Т А Н О В И В :

в листопаді 2017 року позивач - ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Чернівецька міська рада, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_3, в якому просила визнати протиправними дії відповідача та скасувати реєстрацію декларації про початок будівельних робіт № ЧВ 15 від 05.10.2016.

Адміністративний позов обґрунтований тим, що декларація про початок будівельних робіт № ЧВ 15 від 05.10.2016 не відповідає дійсності та дає підстави вважати, що будівництво, на яке зареєстровано декларацію, є незаконним, а реєстрація даної декларації підлягає скасуванню.

Постановою Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати, прийняти нове судове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело, на переконання апелянта, до невірного вирішення справи. Так, апелянт вказує на те, що спірний об'єкт будівництва є дерев'яним та відноситься до IV категорії вогнестійкості, а відтак основні показники об'єкта будівництва не відповідають фактичним обставинам, суперечать даним, які зазначені в декларації про початок виконання будівельних робіт, у зв'язку із чим дають підстави вважати об'єкт будівництва самочинним.

05 березня 2018 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_3, в якому останній вказував на безпідставність доводів апеляційної скарги та просив залишити постанову суду першої інстанції без змін.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, повноважних представників в судове засідання не направили.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у випадку неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, під час судового розгляду повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не відбувається.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, відповідно до свідоцтва про право власності від 14.03.2016 ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності володіють квартирою АДРЕСА_5 (а.с. 22).

Згідно з договором купівлі-продажу квартири від 22.12.2015 квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_3

30.09.2016 затверджено робочий проект на реконструкцію квартири АДРЕСА_1, який виготовлений ТОВ Проектно-вишукувальний інститут "Чернівціагропроект" (а.с. 62-66).

30.09.2016 через Центр надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради фізичною особою ОСОБА_3 до інспекції подано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 (а.с.58-61).

Інспекцією за результатами перевірки повноти даних, зазначених у декларації, 05.10.2016 зареєстровано декларацію за № ЧВ 15 на об'єкт будівництва, шляхом внесення даних до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (а.с. 13).

Відповідачем відповідно до вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 протягом 2017 року двічі проводилась позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо реконструкції квартири АДРЕСА_2 (а.с.24, 54).

Дані перевірки оформлені актами від 30.01.2017 та від 12.06.2017, за результатами яких порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності фізичною особою ОСОБА_3 на об'єкті будівництва інспекцією не було виявлено (а.с.52-53, 56-57).

10.07.2017 року ОСОБА_5 звернувся з адвокатським запитом в інтересах ОСОБА_2 до відповідача з метою отримання копії декларації про початок виконання будівельних робіт (а.с. 9).

На запит адвоката відповідачем надано відповідь від 17.07.2017 № Д-308/18-1/15.3-17 із копією декларації № ЧВ 15 (а.с. 10).

Не погоджуючись з відомостями внесеними до декларації № ЧВ 15, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було надано відповідних обґрунтувань того, що замовником, або ж відповідачем було порушено (не дотримано) будь-якого критерію визначеного законодавцем, який би давав підстави вважати про внесення недостовірних даних у зареєстровану декларацію, а відтак відсутні підстави для скасування такої декларації.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямування на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ст.26 Закону № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI (у редакції, яка діяла на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності.

Положеннями ч. 1 ст. 36 Закону № 3038-VI (у редакції, яка діяла на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І- ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону № 3038-VI (у редакції, яка діяла на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, якщо у декларації не відображено інформації щодо замовника, назви чи адреси об'єкта будівництва, документа, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (крім випадків, визначених частиною четвертою статті 34 цього Закону), містобудівних умов та обмежень (крім об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються), проектувальника, головного архітектора та/або головного інженера проекту, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків декларація розглядається органом державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, передбаченому для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про початок виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Згідно з ч. 7 ст. 36 Закону № 3038-VI декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 (у редакції, яка діяла на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) затверджено Порядок виконання підготовчих і будівельних робіт (далі - Порядок № 466).

За приписами п. 16-17 Порядку № 466 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації за формою, наведеною у додатках 4, 5, 6 до цього Порядку.

Один примірник декларації після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п'яти робочих днів з дня надходження до нього декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Відповідно до абз. 5 п. 2 Порядку № 466 повнота даних - інформація, надана замовником у поданих документах, в обсязі, достатньому для прийняття рішення про реєстрацію декларації про початок виконання підготовчих робіт та декларації про початок виконання будівельних робіт.

Даючи правову оцінку доводам апелянта стосовно невідповідності зазначеного в декларації ІІІ ступеня вогнестійкості, як на підставу для її скасування, суд апеляційної інстанції вказує на таке.

З матеріалів справи слідує, що у декларації про початок виконання будівельних робіт на об'єкті "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 заявником - ОСОБА_3 було внесено всі необхідні відомості та реквізити, які стали підставою для внесення інформації до відповідного реєстру відповідачем.

Відповідно до п. 3 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17 січня 2017 року № 1817-VIII зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у разі:1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; 2) наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; 4) скасування містобудівних умов та обмежень; 5) виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою зважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта; 6) виконання будівельних робіт, не передбачених згідно з декларацією про початок виконання будівельних робіт.

Так, апелянт вказує на те, що замовником ОСОБА_3 наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт, які дають підстави вважати об'єкт будівництва незаконним, а саме наведення недостовірних даних в частині класу наслідків СС1 та ступнею вогнестійкості - ІІІ.

З даного приводу колегія суддів зазначає, що положеннями ч.ч. 1-3 ст. 32 Закону № 3038-VI визначено, що усі об'єкти будівництва поділяються на І, II, III, IV і V категорії складності. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 32 Закону № 3038-VI порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

В Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України №557 від 27.04.2011 (у редакції, яка діяла на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт) (далі - Порядок №557) віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником. Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку №557 до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб; становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом; у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Відповідно до ДСТУ-Н Б В 1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва" клас наслідків (відповідальності) використовують для забезпечення надійності та конструктивної безпеки будинків, будівель, споруд, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також будівельних конструкцій та основ. Клас наслідків (відповідальності) об'єкту будівництва визначають незалежно за кожною характеристикою можливих наслідків від відмови об'єкту: можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які постійно перебувають на об'єкті; можлива небезпека для здоров'я і життя людей, які періодично перебувають на об'єкті; можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об'єкта; обсяг можливого економічного збитку; можливість втрати об'єктів культурної спадщини; можливість припинення функціонування об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

Клас наслідків (відповідальності) визначають для кожного будинку, будівлі, споруди або лінійного об'єкту інженерно-транспортної інфраструктури окремо.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкту будівництва встановлюють за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами розрахунків.

Характеристики можливих наслідків є підставою для класифікації об'єктів будівництва по трьох класах наслідків (відповідальності) - СС1, СС2 та ССЗ та п'яти категоріях складності - І, II, III, IV та V.

Характеристики є загальними і обов'язковими для об'єктів будівництва і не залежать від їх функціонального призначення.

Відповідно до розрахунку категорії складності об'єкту, виконаного у складі проектної документації головним інженером проекту інституту "Чернівціагропроект" Биндою В.В., об'єкт будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 відноситься до класу наслідків СС1 і має II категорію складності, що відповідає даним зазначеним в декларації про початок виконання будівельних робіт.

Крім того, у декларації про початок виконання будівельних робіт вказано III ступінь вогнестійкості об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 що відповідає інформації, наведеній в робочому проекті ліцензованою організацією - товариством з обмеженою відповідальністю проектно-вишукувальним інститутом "Чернівціагропроект" з урахуванням ДБН.В.1.1.7-2002 (пожежна безпека об'єктів будівництва).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Між тим, доводи апеляційної скарги не вказують на наявність будь-якого належного доказу, в якому було б визначено інший - IV ступінь вогнестійкості об'єкта будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_1

Більше того, в ході проведення відповідачем двох позапланових перевірок на підставі саме звернень позивача щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо реконструкції квартири АДРЕСА_3, інспекцією не було виявлено порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності третьою особою - ОСОБА_3 на об'єкті будівництва.

За таких обставин колегія суддів вважає, що доводи апелянта щодо зазначення ОСОБА_3 недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт стосовно III ступеня вогнестійкості спірного об'єкта будівництва є безпідставними та такими, що спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Щодо доводів апелянта про те, ОСОБА_3 здійснює будівництво на земельній ділянці, межі якої не визначено в натурі, то суд апеляційної інстанції приймає до уваги доводи третьої особи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу та зазначає, що після отримання рішення Шевченківського районного суду м Чернівці від 04.07.2016 №727/4602/16-ц, ОСОБА_3 його реалізував та звернувся до управління Держгеокадастру у м. Чернівці Чернівецької області, де, на виконання рішення суду, було скасовано інформацію про земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_1 та відповідно до проекту поділу були зареєстровані в Державному реєстрі та відповідно присвоєні кадастрові номера трьом новосформованим земельним ділянкам.

Тобто, на час подання декларації про початок виконання будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 були три земельні ділянки, дві з яких перебувають у власності Чернівецької міської ради: площею - 0,0136 га - кадастровий номер НОМЕР_4 та площею - 0,0106 га - кадастровий номер НОМЕР_2 а третя належить третій особі - ОСОБА_3 на праві приватної власності, площею - 0,0148 га, кадастровий номер НОМЕР_3 (копія Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно наявна в матеріалах справи).

Враховуючи, що апелянтом не надано будь-яких доказів того, що третьою особою здійснюється будівництво саме на земельній ділянці з кадастровим номером НОМЕР_1 або доказів скасування права власності третьої особи на земельну ділянку площею - 0,0148 га, кадастровий номер НОМЕР_3, то суд апеляційної інстанції приходить до переконання щодо безпідставності доводів апеляційної скарги в цій частині.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте судове рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2017 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 10 квітня 2018 року.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Граб Л.С. Гонтарук В. М.