Справа № 815/1485/18
Суддя: Цховребова М. Г
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1485/18
УХВАЛА

10 квітня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Цховребова М.Г., розглянувши матеріали адміністративного позову Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, третя особа на стороні відповідача - ОСОБА_1, про визнання дій протиправними та скасування будівельного паспорту, -

встановив:

3 квітня 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради, третя особа на стороні відповідача - ОСОБА_1, в якому позивач просить:

- визнати дії щодо видачі відповідачем будівельного паспорту від 06.10.2016 року, реєстраційний № 01-07/231 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельній ділянці площею 0,0346 га (кадастровий номер НОМЕР_1) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1, замовник - ОСОБА_1, протиправними;

- скасувати будівельний паспорт від 06.10.2016 року, виданий відповідачем, реєстраційний № 01-07/231 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельній ділянці площею 0,0346 га (кадастровий номер НОМЕР_1) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1, замовник - ОСОБА_1

Одержавши позовну заяву, суд з'ясував, що її подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, з наступних підстав.

Так, по-перше, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві щодо:

- особи, в інтересах держави в особі якої подано позовну заяву не зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

- відповідача не зазначено: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

- третьої особи не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

По-друге, п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте, позивачем в позовній заяві не зазначено та до неї не додано докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме, що прокуратурою області в процесі опрацювання стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України встановлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 06.10.2016 року на замовлення ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт, реєстраційний № 01-07/231.

У позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

По-третє, згідно ч. 7 ст. 160 КАС України, у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Крім того, відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб'єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Тобто, прокурор набуває адміністративної правосуб'єктності лише у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва інтересів держави, при цьому наявність таких підстав може бути оскаржена суб'єктом владних повноважень.

Заступником прокурора Одеської області в позовній заяві в якості підстав для представництва в суді зазначено, що фактично звернення прокурора із вказаним позовом до суду обумовлене порушенням інтересів держави щодо гарантування останньою дотримання вимог містобудівного законодавства усіма суб'єктами права та відсутністю реагування на виявлений факт порушення законодавства органом, який наділений державою відповідними повноваженнями.

Проте фактично позивачем у позовній заяві не зазначено жодних обставин, не зазначено та не додано жодних доказів, які підтверджують факт відсутності реагування на виявлений факт порушення законодавства органу, який наділений державою відповідними повноваженнями.

Крім того, до позовної зави додано копію повідомлення в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 22.03.2018 року № 05/1-1035вих.18, проте не додано жодного доказу на підтвердження надіслання (надання) даного повідомлення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області.

По-четверте, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Частиною 3 статті 120 КАС України «Обчислення процесуального строку» встановлено, що строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

Відповідно до позовних вимог, позивач просить: визнати дії щодо видачі відповідачем будівельного паспорту від 06.10.2016 року; скасувати будівельний паспорт від 06.10.2016 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 168 КАС України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Згідно ч. 9 ст. 120 КАС України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв'язку.

Відповідно, днем подання позову є день безпосереднього подання позовної заяви в суд першої інстанції або здачі його на пошту чи передачі іншими відповідними засобами зв'язку.

Даний позов подано в суд 03.04.2018 року.

Виходячи із з'ясованих судом обставин та наведеного законодавства вбачається, що позивач звернувся до суду з порушенням строку звернення до адміністративного суду.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Також, частиною 1 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду (в порядку ст.ст. 121-123 КАС України), в якій останній, керуючись ст. 5, 53, 121-123 КАС України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 131-1 Конституції України, просить поновити пропущений строк на звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом, з тих підстав, по суті:

- оскільки, прокуратурою області в процесі опрацювання стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України встановлено, що відповідачем 06.10.2016 року на замовлення ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт, реєстраційний № 01-07/231;

- опрацюванням вказаного документу, який надійшов до прокуратури Одеської області 14.03.2018 року встановлено, що дії відповідача щодо видачі вказаного будівельного паспорту є протиправними, оскільки порушують вимоги діючого законодавства України та, як наслідок, будівельний паспорт підлягає скасуванню;

- з огляду на той факт, що прокуратурі Одеської області стало відомо про вищезазначені порушення закону лише після отримання спірного будівельного паспорту з Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради 14.03.2018 та співвідношення інформації, що міститься в ньому з діючою у м. Одесі містобудівною документацією, а законність видачі спірного будівельного паспорту не була предметом перевірки Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, пропущений строк звернення до суду передбачений ст. 3 ст. 123 КАС України, підлягає поновленню, оскільки порушений з поважних причин, так як право на пред'явлення позову виникло 14.03.2018 - моменту виникнення підстав, а саме, встановлення порушень вимог законодавства України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Позивачем у позовній заяві вказано, що вказаним органом у даному випадку функції контролю у належний спосіб не виконано та порушення, про які йде мова у позові, не усунуто на протязі вже тривалого часу (починаючи з 06.10.2016), що надає органу прокуратури в розрізі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстави для представництва інтересів держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області.

На доведення обставин, викладених у позові та у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, позивачем додано копію листа відповідача від 05.03.2018 року № 01-15/122, який отримано прокуратурою Одеської області 14.03.2018 року, згідно змісту якого його надано за результатами розгляду листа прокуратури Одеської області від 22.02.2018 року.

Проте, по-перше, жодного обґрунтування та доказів на їх підтвердження щодо фактичних та правових підстав проведення прокуратурою області опрацювання стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України, в процесі якого 14.03.2018 року встановлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 06.10.2016 року на замовлення ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт, реєстраційний № 01-07/231, саме 22.02.2018 року - позивачем не наведено та не надано.

По-друге, жодного обґрунтування та доказів на їх підтвердження щодо фактичних та правових підстав того, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не реагував на виявлений факт порушення законодавства як орган, який наділений державою відповідними повноваженнями, на протязі вже тривалого часу (починаючи з 06.10.2016), - позивачем не наведено та не надано.

Враховуючи та на підставі наведеного, виявлені недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до судуу кількості примірників (в т.ч. для особи в чиїх інтересах подано позовну заяву, відповідача, третьої особи ):

- письмового зазначення інформації, визначеної у п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо особи, в інтересах держави в особі якої подано позовну заяву, відповідача та третьої особи;

- письмового зазначення та подання доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме, що прокуратурою області в процесі опрацювання стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України встановлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 06.10.2016 року на замовлення ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт, реєстраційний № 01-07/231;

- письмового зазначення та подання доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме факту відсутності реагування на виявлений факт порушення законодавства органу, який наділений державою відповідними повноваженнями;

- доказів на підтвердження надіслання (надання) повідомлення в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 22.03.2018 року № 05/1-1035вих.18, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- письмового зазначення та подання доказів на підтвердження фактичних та правових підстав проведення прокуратурою області опрацювання стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України, в процесі якого 14.03.2018 року встановлено, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 06.10.2016 року на замовлення ОСОБА_1 виданий будівельний паспорт, реєстраційний № 01-07/231, - саме 22.02.2018 року;

- письмового зазначення та подання доказів на підтвердження фактичних та правових підстав того, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не реагував на виявлений факт порушення законодавства як орган, який наділений державою відповідними повноваженнями, на протязі вже тривалого часу (починаючи з 06.10.2016).

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 4, 53, 160, 161, 169, 243, 246, 248, 256, 294 КАС України, суд -

ухвалив:

Позовну заяву Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, третя особа на стороні відповідача - ОСОБА_1, про визнання дій протиправними та скасування будівельного паспорту - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.Г. Цховребова