Справа № 818/914/18
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 квітня 2018 р. Справа № 818/914/18

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Воловик С.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шаповала М.М. по справі №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Сумського окружного адміністративного суду знаходиться справа №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії.

05.04.2018 року по даній справі ОСОБА_1 до канцелярії суду подано заяву про відвід судді Шаповала М.М.

За приписами п. 3-4 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 06.04.2018 року зупинено провадження у справі №818/914/18 до вирішення заяви про відвід.

Клопотання про відвід судді Шаповал М.М. по вказаній справі було розподілено автоматизованою системою документообігу суду судді Воловику С.В.

За приписами п. 8 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду клопотання про відвід судді по справі №818/914/18 у письмовому провадженні.

Дослідивши доводи заяви про відвід судді, суд відмовляє в її задоволенні, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що дана заява мотивована тим, що в ході судового засідання 05 квітня 2018 року у позивача, ОСОБА_1, виникли сумніви щодо неупередженості головуючого судді Шаповала М.М.

Статтями 36 та 37 Кодексу адміністративного судочинства України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.

При цьому суд зазначає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.

Так, у справі "П'єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб'єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об'єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об'єктивної перевірки.

Стосовно об'єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об'єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Суд зазначає, що будь-яких доказів, які б підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та безсторонності судді Шаповала М.М. при розгляді даної справи, з доводів заяви про відвід не вбачається. Відтак, сам лише сумнів позивача у неупередженості судді в ході судового засідання, не є чинником, що об'єктивно може впливати на неупередженість та безсторонність суду.

Крім того, в ч. 4 ст. 36 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід судді Шаповала М.М. є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви про відвід судді Шаповала М.М. по справі №818/914/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії - відмовити у зв'язку з необґрунтованістю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя С.В. Воловик