Справа № 806/780/18
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2018-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2018 року м. Житомир

справа № 806/780/18

категорія 2.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання бездіяльності, зобов'язання надати повну та достовірну інформацію на запит від 22.01.2018,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати бездіяльність (дії) Державної архітектурно-будівельної інспекції України в частині ненадання повної та достовірної інформації на запит від 22.01.2018;

- зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України надати повну та достовірну інформацію на запит від 22.01.2018.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 22.01.2018 звернувся до відповідача із запитом про надання публічної інформації, а саме: на якій мінімальній відстані будуються багатоповерхові будинки від інших споруд (будівель); чи погоджуються з підрозділами Державної архітектурно-будівельної інспекції України мінімальна відстань будівництва багатоповерхових будинків від інших споруд (будівель). Проте, не надавши відповіді на вказаний запит, відповідач, на думку позивача, ігнорує права та інтереси громадянина України та порушує вимоги Закону України «Про інформацію», «Про звернення громадян», «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 06.03.2018 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи ( у порядку письмового провадження).

Ухвала про відкриття провадження та адміністративний позов вручено Державній архітектурно-будівельній інспекції України, що підтверджуються рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідач у строк, встановлений ч.1 ст. 261 Кодексу адміністративного судочинства України та зазначений в ухвалі про відкриття провадження, надіслав до суду відзив на позовну заяву.

У відзиві на позовну заяву від 28.03.2018 за вх.№6685/18 відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, з тих підстав, що запит на отримання публічної інформації від позивача, відповідачем отримано 29.01.2018. Проте відповідно до ч.3 ст. 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки питання поставлені у запиті не відносяться до компетенції відповідача, запит було направлено листом від 02.02.2018 за №40-701-(90-8)/833 до належного розпорядника інформації - Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України. Вищевказаний запит відповідачем надіслано за належністю органу державної влади, який володіє запитуваною інформацією, з дотримання строків визначених Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до положень ч.5 ст.262 та ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. Справи, визначені ч.1 ст.263 КАС України, суд розглядає у строк не більше 30 днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України - не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України із запитом на отримання публічної інформації від 22.01.2018, в якому просить надати письмово публічну інформацію та роз"яснення з посиланням на нормативно-правові акти, щодо того:

- на якій мінімальній відстані будуються багатоповерхові будинки від інших споруд (будівель);

- чи погоджується з підрозділами Державної архітектурно-будівельної інспекції України мінімальна відстань будування багатоповерхових будинків від інших споруд (будівель).

Відповідно до фіскального чеку Житомирської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 25.01.2018, доданого позивачем до матеріалів позовної заяви, рекомендований лист із запитом на отримання публічної інформації направлено (здано до відділення поштового зв"язку) на адресу відповідача (а.с.6).

Станом на день звернення до суду з позовом (13.03.2018) позивачем не отримано відповідь на запитувану інформацію, у зв'язку з чим ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом.

Як свідчать документи, додані відповідачем до відзиву на позовну заяву, Державна архітектурно-будівельна інспекція України отримала запит на отримання публічної інформації лише 29.01.2018 за вх.№40-77-3ПІ, про що свідчить відбиток штампу вхідної кореспонденції відповідача на запиті позивача від 22.01.2018 (а.с.19).

За результатами розгляду запиту на отримання публічної інформації від 22.01.2018, відповідачем на адресу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та ОСОБА_1 направлено лист від 02.02.2018 №40-701-(90-8)/833 (а.с.20).

У листі від 02.02.2018 №40-701-(90-8)/833 відповідач зазначив, що згідно з Положенням про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 №197, Мінрегіон є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну регіональну політику, державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства, надає роз"яснення щодо реалізації державної політики у відповідних сферах. Зважаючи на викладене запит позивача на отримання публічної інформації від 22.01.2018 відповідачем надіслано для розгляду за належністю питань до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Окрім того, у вказаному листі відповідач в порядку інформування заявника, в межах повноважень, повідомив, що статтею 7 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що проектна документація на будівництво об'єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами (а.с.20).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.

Відповідно до статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року №2939-VІ (далі - Закон №2939-VІ).

Згідно із ст.1 Закону №2939-VІ публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Положеннями п.2 ч.1 ст.5 Закону №2939-VІ визначено, що доступ до інформації забезпечується шляхом, зокрема, надання інформації за запитами на інформацію.

Частиною 1 статті 6 Закону №2939-VІ інформацією з обмеженим доступом є: конфіденційна інформація; таємна інформація; службова інформація.

Відповідно до ст.13 Закону №2939-VІ розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання. Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації", питання які викладені позивачем у запиті на отримання публічної інформації від 22.01.2018, поданому до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, підпадають під визначення публічної інформації.

Відповідно до ч.1 ст. 20 Закону №2939-VІ розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

Положеннями ч.1 ст.22 Закону №2939-VІ визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: розпорядник інформації не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов'язані з копіюванням або друком; не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п'ятою статті 19 цього Закону.

Згідно з частиною 3 ст.22 Закону №2939-VІ розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

Відповідно до ст.23 Закону №2939-VІ рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. Запитувач має право оскаржити: відмову в задоволенні запиту на інформацію; відстрочку задоволення запиту на інформацію; ненадання відповіді на запит на інформацію; надання недостовірної або неповної інформації; несвоєчасне надання інформації; невиконання розпорядниками обов'язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Положеннями абзацу 2 ч.3 ст.6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI визначено, що органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з частиною 1 та 2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначено Законом України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV.

Положеннями ст.1 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV визначено, що проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. Погодження проекту - процедура встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування.

Згідно з ч.3 ст.7 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV проектна документація на будівництво об'єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що на поставлене позивачем у запиті на отримання публічної інформації від 22.01.2018 питання: "Чи погоджується з підрозділами Державної архітектурно-будівельної інспекції України мінімальна відстань будування багатоповерхових будинків від інших споруд (будівель)?", відповідачем надано повну інформацію, з посиланням на ст.7 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV.

Оскільки, запит позивача на отримання публічної інформації від 22.01.2018, надійшов до відповідача лише 29.01.2018, що засвідчується відбитком штампу вхідної кореспонденції, а відповідь Державною архітектурно-будівельною інспекцією України надано 02.02.2018 в листі №40-701-(90-8)/833, то суд вважає, нею не порушено встановлений ч.1 ст.20 Закону №2939-VІ строк для надання інформації.

Відносно надання запитуваної ОСОБА_1 інформації щодо того: "На якій мінімальній відстані будуються багатоповерхові будинки від інших споруд (будівель)?", то суд зазначає таке.

Відповідно до п.1 Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 №197 (далі - Положення №197) Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (Мінрегіон) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України.

Мінрегіон є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну регіональну політику, державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства, а також забезпечує формування державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду, контролю у сфері житлово-комунального господарства, у сфері ефективного використання паливно-енергетичних ресурсів, енергозбереження, відновлюваних джерел енергії та альтернативних видів палива.

Згідно з абзацом 1 підпункту 2 пункту 4 Положення №197 Мінрегіон відповідно до покладених на нього завдань, затверджує, зокрема, державні будівельні норми, зокрема з питань реставрації, консервації, ремонту і пристосування пам'яток архітектури і містобудування, планування їх території та визначення меж, режимів використання їх зон охорони, порядок консервації та розконсервації об'єктів будівництва; положення про Атестаційну архітектурно-будівельну комісію та її склад; положення про експериментальне будівництво; типове положення про архітектурно-містобудівні ради, форму будівельного паспорта; склад, зміст і порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту, занесеного до Списку історичних населених місць.

З урахування повноважень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України питання, яке поставлено позивачем у запиті на отримання публічної інформації від 22.01.2017, а саме: "На якій мінімальній відстані будуються багатоповерхові будинки від інших споруд (будівель)?" відноситься до компетенції Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

З огляду на викладене, відповідачем дотримано вимоги ч.1 ст.20 та ч.3 ст.22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" та в п"ятиденний термін направлено запит на отримання публічної інформації від 22.01.2018 до належного розпорядника інформації з одночасним повідомленням про це запитувача.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

З огляду на викладене, беручи до уваги докази наявні у матеріалах справи у їх сукупності, суд дійшов до висновку що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 4, 6, 7, 8, 9, 32, 77, 90, 139, 242-246, 255, 262, 263, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (АДРЕСА_1 ідн. код НОМЕР_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (вул. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, ) про визнання бездіяльності, зобов'язання надати повну та достовірну інформацію на запит від 22.01.2018, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Горовенко