Справа № 812/994/18
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 квітня 2018 року СєвєродонецькСправа № 812/994/18

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування наказу від 05 серпня 2013 року № 56 та податкового повідомлення-рішення від 07 серпня 2013 року № ,

ВСТАНОВИВ:

05 квітня 2018 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит (далі - позивач) до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі - відповідач), в якій позивач просить:

- скасувати наказ спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Луганську Міжрегіонального головного управління Міндоходів від 05 серпня 2013 року № 56 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ДЕТК Свердловантрацит»;

- скасувати податкове повідомлення-рішення спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Луганську Міжрегіонального головного управління Міндоходів від 07 серпня 2013 року № , яким до товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» застосовано штраф у розмірі 17132024,17 грн за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з податку на прибуток приватних підприємств.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позову, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв'язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 2 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до частини шостої статті 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника.

Оглядом позовної заяви судом встановлено, що позовну заяву подано та підписано представником позивача ОСОБА_1, повноваження якого підтверджені копією довіреності від 11 грудня 2017 року № ББУ/СА87/ББ/17, проте в позовній заяві відсутні відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої статті 160 КАС України, щодо нього, а саме відсутній реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Відповідно до пункту 11 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем вимоги пункту 11 частини п'ятої статті 160 КАС України не виконані.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону № 3674-VI).

За практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, звернені до суду вимоги про скасування рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762,00 грн.

Представником позивача у позовній заяві заявлено дві позовні вимоги: майнового та немайнового характеру.

За позовну вимогу немайнового характеру про скасування наказу спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Луганську Міжрегіонального головного управління Міндоходів від 05 серпня 2013 року № 56 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «ДЕТК Свердловантрацит» позивач повинен сплати судовий збір у розмірі 1762,00 грн.

За позовну вимогу майнового характеру про скасування податкового повідомлення-рішення спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Луганську Міжрегіонального головного управління Міндоходів від 07 серпня 2013 року № на суму 17132024,17 грн позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 256980,36 грн (17132024,17 грн х 1,5 %).

Отже, загальна сума судового збору складатиме: 258742,36 грн.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 258742,36 грн за наступними реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у м. Сєвєродонецьку/Луганський окр.адмін.суд/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37944909, банк отримувача - ГУДКCУ в Луганській області, код банку отримувача (МФО) - 804013, рахунок отримувача - 4080, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з частинами першою та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Представником позивача до позовної зави додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду від 02 квітня 2018 року б/н.

В обґрунтування заяви представник позивача зазначає, що встановлений пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України строк у 1095 днів для оскарження рішення контролюючого органу про проведення перевірки та податкового повідомлення-рішення позивачем пропущений з поважних причин.

Так, представник позивача зазначає, що позивач є юридичною особою, яка здійснює основну свою господарську діяльність на території Луганської області. Основним видом діяльності позивача є добування кам'яного вугілля. До 09 квітня 2015 року підприємство позивача було зареєстроване за адресою: 94801, Луганська область, м. Свердловськ (м. Довжанськ), вул. Енгельса, буд. 1. 09 квітня 2015 року для забезпечення ведення господарської діяльності підприємство було вимушене змінити юридичну адресу на: 93400, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Гололя, буд. 24 А, у зв'язку з проведенням антитерористичної операції за попереднім місцем реєстрації позивача. Втім, перенесення виробничих потужностей позивача не відбулося в силу специфіки роботи підприємства. Всі відокремлені підрозділи позивача продовжують бути зареєстрованими у м. Свердловськ (м. Довжанськ), оскільки фізичної можливості перенести добування вугілля не має.

Внаслідок багаторазових захоплень приміщень позивача збройними формуваннями, останній був позбавлений можливості зберігти документи, пов'язані з донарахуванням податкових зобов'язань, та оскаржити їх у передбачений законом строк.

13 березня 2017 року за місцезнаходженням адміністративних і виробничих потужностей позивача, які розташовані у населених пунктах, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, надійшли документи, які свідчать про незаконне блокування господарської діяльності, та заблоковано діяльність товариства невідомими особами. Отже, позивач втратив доступ до захоплених активів, а також документації, у тому числі, але не виключно, про фінансово-господарську діяльність товариства, всіх існуючих архівів документів, в тому числі електронних, первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством, кадрової документації, комп'ютерної техніки, баз даних тощо. Більш того, зазначає представник позивача, у зв'язку з незаконним блокуванням невідомими особами діяльності позивача, у посадових осіб останнього відсутня можливість забезпечувати безпеку життя та здоров'я як свого персоналу, так і осіб, які б могли вивезти первинну, кадрову та іншу документацію позивача.

Зазначені вище обставини, резюмує представник позивача, об'єктивно унеможливили для позивача користування такими ресурсами як бухгалтерська документація задля нормального забезпечення господарської діяльності на території України та захисту своїх інтересів по взаємовідносинах з контролюючими органами.

Крім того, представник позивача зазначив, що у зв'язку з активними розгортанням бойових дій в зоні проведення антитерористичної операції на території Луганської області Торгово-промисловою палатою України позивачу видано сертифікати (висновки) від 05 вересня 2014 року №№ 2874/05-4, 2866/05-4 про настання обставин непереборної сили, якими засвідчено настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 14 квітня 2014 року для позивача при здійсненні господарської діяльності на території Донецької та Луганської областей та дотриманні законодавчих актів України, які стосуються справлення та сплати податків та обов'язкових платежів. Також позивачем отримано сертифікати від 19 червня 2017 року №№ 7588, 7631, 7632, які засвідчують форс-мажорні обставини щодо захоплення підприємства та протиправних дій третіх осіб та унеможливлюють виконання податкових зобов'язань.

Отже, зазначені вище форс-мажорні обставини призвели до неможливості здійснення позивачем своєї господарської діяльності, що є підставою для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку (абзац 1 пункту 102.1. статті 102 Податкового кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

КАС України не пов'язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз'яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З огляду на дату винесення оскаржуваних рішень контролюючого органу та положення пункту 56.18 статті 56, абзацу 1 пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України у їх взаємозв'язку, суд вважає, що у позивача була реальна можливість на оскарження рішень контролюючого органу у визначені законом строки, внаслідок чого викладені представником позивача підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом не визнаються судом поважними, а отже позовна заява залишається без руху, а представник позивача має право вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що подано заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування наказу від 05 серпня 2013 року № 56 та податкового повідомлення-рішення від 07 серпня 2013 року № залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу, заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 258742,36 грн.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.І. Чернявська