Справа № 826/3921/17
Суддя: Літвіна Н. М.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/3921/17
УХВАЛА

10 квітня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Літвіної Н.М., суддів Федотова І.В., Сорочка Є.О., при секретарі: Архіповій Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Громадської організації «Микільська Слобода» про відвід колегії суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Літвіної Наталії Миколаївни, суддів: Федотова Ігоря В'ячеславовича та Сорочка Євгена Олександровича по справі за апеляційними скаргами Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Громадської організації «Микільська Слобідка» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» до Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування припису № 379/п від 16 лютого 2017 року,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про визнання протиправним та скасування припису головного спеціаліста Департаменту Азатьян В. від 16 лютого 2017 року № 379/п про заборону виконання будь-яких робіт на земельній ділянці площею 0,7 га, з кадастровим номером: , що розташована між вул. Микильсько-Слобідською та просп. Броварським у Дніпровському районі м Києва.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач - Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), подав апеляційну скаргу, у якій просить оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції було неповно з'ясовано обставини справи, порушено норми матеріального і процесуального права. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що оскаржуваний припис винесений Департаментом не в порядку здійснення контролю (нагляду) у сфері господарської діяльності позивача, а в межах виконання функцій щодо державного управління у сфері охорони культурної спадщини, що визначено вимогами Закону України «Про охорону культурної спадщини». Для підтвердження своєї правової позиції апелянт посилається на наявність відповідної судової практики, яка міститься в ухвалі Вищого адміністративного суду від 08 червня 2017 року по справі № 818/308/16 та в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 14 березня 2017 року по справі № 826/10901/16. Крім того, відповідач зазначає, що судом першої інстанції не надано належної оцінки наданому до матеріалів справи витягу з Містобудівного кадастру Києва, яким підтверджується, що вказана в приписі земельна ділянка розташована в межах ландшафтної охоронної зони (п. 5 містобудівних умов та обмежень, витяг з містобудівного кадастру Києва, п. 3.4.6 розпорядження КМДА від 17 травня 2002 року № 979).

Також з апеляційною скаргою на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року звернулась Громадська організація «Микільська Слобідка», яка посилаючись на здійснені судом першої інстанції порушення вимог матеріального і процесуального права, просить оскаржувану постанову скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга Громадської організації «Микільська Слобідка» мотивована тим, що суд першої інстанції, приймаючи до уваги надані позивачем докази не з'ясував тих обставин, що зазначені докази не містять інформації стосовно предмету доказування. Апелянт зазначає, що наявні в матеріалах справи докази, а саме: договір купівлі-продажу земельної ділянки від 19 грудня 2016 року № 1337, витяг з Державного земельного кадастру № НВ - 017 від 19 січня 2017 року, свідчать про те, що земельна ділянка знаходиться в межах прибережних захисних смуг лівого берегу річки Дніпро. В сою чергу, прибережна захисна смуга лівого берегу річки Дніпро, згідно підпункту 3.4.6 пункту 3.4 розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17 лютого 2002 року № 979 «Про уточнення меж історико-культурних заповідників і охорони пам'яток історії та культури у м. Києві», в редакції розпорядження від 25 грудня 2007 року № 1714, встановлено нормативні межі зони охоронюваного ландшафту - прибережна захисна смуга лівого берегу річки Дніпро.

06 квітня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду представником апелянта - Громадської організації «Микільська Слобідка», подано заяву про відвід колегії суддів вх. № 11964.

Заслухавши суддю-доповідача, думку учасників процесу, перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід складу колегії суддів, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3, 4 ст. 36 КАС України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім'ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, ст. 39 КАС встановлено вимоги до заяви про відвід (самовідвід).

Відповідно до положень вказаної статті КАС відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених п. 3 ч. 5 ст. 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Водночас, суд який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Заява про відвід складу суду мотивована тим, що на переконання апелянта, колегією суддів неправомірно було оголошено перерву в судовому засіданні з метою витребовування у відповідача доказів, на які учасники справи не посилались у апеляційній скарзі та відзиві на неї. Вказані обставини ГО «Микільська Слобідка» вважає порушенням судом вимог ст. ст. 308, 309 КАС України, що призвело до невиправданого затягування розгляду справи, що на їх думку також свідчить про сумніви у неупередженості та об'єктивності даної колегії суддів.

Згідно з ч. 4 ст. 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, колегією суддів не встановлено підстав, передбачених ст.ст. 36, 37 КАС України, які б перешкоджали колегії суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Літвіної Н.М., суддів: Федотова І.В. та Сорочка Є.О. брати участь у розгляді цієї справи чи свідчили про їх упередженість.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість складу колегії суддів в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід складу суду не вбачається.

Враховуючи те, що подана заява про відвід суддів не містить доказів на підтвердження доводів, викладених у ній, колегія суддів вважає відвід необґрунтованим.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

До вирішення судом заяви про відвід цей склад суду не може вчиняти будь-яких інших процесуальних дій, пов'язаних із подальшим рухом заяви.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного суду України, викладеній у постанові від 31 травня 2017 року по справі № 800/368/16.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне зупинити провадження у справі та передати справу її для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 41 КАС України, колегія суддів -

У Х В А Л И В:

Визнати відвід, заявлений представником Громадської організації «Микільська Слобода» колегії суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді - Літвіної Наталії Миколаївни, суддів: Федотова Ігоря В'ячеславовича та Сорочка Євгена Олександровича по справі № 826/3921/17 - необґрунтованим.

Провадження у справі за апеляційними скаргами Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Громадської організації «Микільська Слобідка» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРБУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» до Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування припису № 379/п від 16 лютого 2017 року,- зупинити до розгляду заяви про відвід.

Справу № 826/3921/17 передати для вирішення питання про відвід в порядку ст. ст. 31, 40 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддями та в частині про визнання відводу необґрунтованим оскарженню не підлягає. В частині про зупинення провадження у справі ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Н.М. Літвіна

Судді І.В. Федотов

Є.О. Сорочко

Повний текст ухвали виготовлено 10 квітня 2018 року.

Головуючий суддя Літвіна Н. М.

Судді: Сорочко Є.О.

Федотов І.В.