Справа № 805/255/18-а
Суддя: Кірієнко В.О.
Дата ухвалення: 2018-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

05 квітня 2018 р. Справа №805/255/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кірієнка В.О.

при секретарі Кіксель В.П.

за участю:

представника позивача: не з'явився;

представника відповідача: Кононенко І.Ю.;

представника третьої особи 1 не з'явився;

представника третьої особи 2 не з'явився;

представника третьої особи 3 ОСОБА_2;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції позовну заяву ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, третя особа: Щасливцевська сільська рада, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, третя особа: Щасливцевська сільська рада, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії.

Представник позивача до судового засідання повторно не з'явився, причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за своєї відсутності через канцелярію суду не надавав.

Представник відповідача питання щодо залишення позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою представника позивача залишив на розсуд суду.

Представник третьої особи 1 просив розглянути справу без своєї участі та відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи 2 клопотань про відкладення розгляду справи через канцелярію суду не надавав, надав відзив на позовну заяву, згідно змісту якого просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи 3 у судовому засіданні в режимі відеоконференції просив залишити позов без розгляду.

Як встановлено пунктом 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

28.03.2018 року позивач у судове засідання не прибув, про місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, щодо причин неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності через канцелярію суду не надав.

Згідно матеріалів справи, судове засідання перенесено з 28.03.2018 року на 05.04.2018 року. Представник позивача щодо дати та часу проведення судового засідання був повідомлений шляхом надіслання 29.03.2018 року повістки на електронну адресу, яка зазначена в позові.

Як вже було зазначено вище, представник позивача до судового засідання повторно не з'явився, причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за своєї відсутності через канцелярію суду не надавав.

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

Суд враховує, що відповідно до ч.2 ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Судом було вжито достатніх заходів з метою сприяння позивачеві у ефективній реалізації ним права на справедливий суд, в тому числі шляхом забезпечення доступу до правосуддя. З огляду на повторне неприбуття представника позивача до суду без зазначення для цього поважних причин та ненадання відповідної заяви про розгляд справи без своєї участі, залишення позовної заяви без розгляду є пропорційним обмеженням, яке переслідує законну мету, не звужує та не зменшує доступ до правосуддя.

Таким чином, враховуючи, що представник позивача повторно не прибув до судового засідання, причин з приводу своєї неявки суду не повідомив та заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Крім того, суд вважає необхідним роз'яснити позивачу, що на підставі ч.4 ст.240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 240, 248, 256, 294, 295 КАС України,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, третя особа: Щасливцевська сільська рада, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Вступна та резолютивна частина ухвали складена в нарадчій кімнаті та проголошена в судовому засіданні 05.04.2018 року.

Повний текст ухвали складено 11.04.2018 року.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку надання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Кірієнко В.О.