Справа № 815/1484/18
Суддя: Левчук О. А.
Дата ухвалення: 2018-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1484/18
УХВАЛА

10 квітня 2018 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Левчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, скасування будівельного паспорту, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання дій щодо видачі управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради будівельного паспорту від 06.10.2016, реєстраційний № 01-07/229 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельних ділянках площею 0,0176 га (кадастровий номер НОМЕР_1) та площею 0,0234 га (кадастровий номер НОМЕР_2) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1, замовник - ОСОБА_1 протиправними; скасування будівельного паспорту від 06.10.2016 виданого управлінням містобудування та архітектури Одеської міської ради, реєстраційний № 01-07/229 щодо будівництва індивідуального дачного будинку та навісу на земельних ділянках площею 0,0176 га (кадастровий номер НОМЕР_1) та площею 0,0234 га (кадастровий номер НОМЕР_2) з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1, замовник - ОСОБА_1

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду;

Так, Заступника прокурора Одеської області звернувся до суду в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Як зазначено у Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.99 N 3-рп/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), прокурори та їхні заступники подають до суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій, незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їхній діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств.

З огляду на викладене, прокурор може звертатися до суду в інтересах держави, які, в свою чергу, можуть бути пов'язані з необхідністю захисту прав державних органів, а також підприємств, установ, організацій незалежно від їх підпорядкування та форм власності.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Так, заступник прокурора у позовній заяві посилається на опрацювання прокуратурою області стану додержання діючого архітектурно-будівельного та містобудівного законодавства України, разом з тим будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин, а саме на підставі чого та у якій саме формі здійснювалось вказано опрацювання, суду не надано.

Також, позовна заява не містить доказів на підтвердження того, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, не здійснено та не здійснюється будь-яких дій щодо усунення порушень, які стали підставою для звернення заступник прокурора Одеської області до суду.

Згідно ч. 7 пп. 4.2 п. 4 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1106 від 12.10.2015 року, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції відповідно до покладених на нього завдань та в межах повноважень, визначених законом скасовує чи зупиняє дії рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 41-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698, встановлено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Однак, заявником в позовній заяві не зазначено, які безпосередньо заходи не були вчинені Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області та які норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду безпосередньо Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не було дотримано чи було порушено.

Крім того, до позовної заяви не додано повідомлення заступником прокурора Одеської області Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про звернення до суду з вказаною позовною заявою, що також підтверджується актом Відділу з надання судово-адміністративних послуг та аналітичної роботи Одеського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2018 р. р. № 134.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте позовна заява не містить ідентифікаційного коду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, його офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти; ідентифікаційного коду управління містобудування та архітектури Одеської міської ради в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також реєстраційного номеру облікової картки платника податків) за його наявності або номеру і серії паспорту ОСОБА_1.

Також, в позовній заяві в якості відповідача визначено Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, проте згідно наданих до суду документів (листа №01-15/122 від 05.03.18) та інформації офіційного сайту Одеської міської ради (http://omr.gov.ua/departments/259) вбачається найменування управління - Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради. Жодних пояснень щодо вказаних невідповідностей позовна заява не містить.

Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 79 КАС України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Так, заступник прокурора в позовній заяві вказує, що 14.03.2018 року опрацюванням листа встановлено, що дії управління щодо видачі будівельного паспорту є протиправними, оскільки порушують вимоги діючого законодавства, разом з тим, до суду надано лист з вх.. № 141976х18 від 14.03.2018 з якого вбачається, що управління архітектури та містобудування Одеської міської ради надало відповідь на лист № 05/1-739вих.18 від 22.02.2018 року (вх.. №01-15/122п від 23.02.2018 року), проте належним чином завіреної копії лист № 05/1-739вих.18 від 22.02.2018 року до позовної заяви не додано.

Відповідно до ст. 44 КАС України учасники справи зобов'язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Статтею 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно п. 5.27 ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55 відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Разом з тим, заступником прокурора Одеської області не дотримано вказані вимоги, оскільки до позовної заяви додано копії документів, які не засвідчені належним чином у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов'язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов'язків.

Загальним правилом обчислення строків є їх обчислення з дня коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав та інтересів.

До позовної заяви заступником прокурора Одеської області додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в обгрунтування якої зазначено, що прокуратурі стало відомо про вищезазначені порушення Закону лише після отримання спірного будівельного паспорту з Управління містобудування та архітектури Одеської міської ради згідно листа від 14 березня 2018 року та співвідношення інформації що міститься в ньому з діючою у м. Одесі містобудівною документацією.

Разом з тим, заступником прокурора не надано до суду жодних доказів на підтвердження обставин, якими він обґрунтовує поважність пропуску строку звернення до суду із даною позовною заявою та на підтвердженого того, що існували непереборні обставини, які перешкоджали позивачу звернутися з цим позов до суду починаючи з 06.10.2016 року.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв'язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Недоліки повинні бути усунені шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160, 161 КАС України, а саме шляхом обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва за даним позовом, зазначення найменування відповідача з урахуванням зауважень, викладених в даній ухвалі, зазначення ідентифікаційного коду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, його офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти; ідентифікаційного коду управління містобудування та архітектури Одеської міської ради в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також реєстраційного номеру облікової картки платника податків) за його наявності або номеру і серії паспорту ОСОБА_1, надання належним чином та у встановленому порядку завірених копій всіх письмових доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з урахуванням зауважень, викладених в даній ухвалі, надання та зазначення доказів поважності пропуску строків звернення до суду викладених в заяві про поновлення строку звернення, а також надання доказів направлення на адресу учасників процесу копії позовної заяви після усунення недоліків разом з копіями документів, що надаються до суду.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Заступника прокурора Одеської області в інтересах держави в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області до управління містобудування та архітектури Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання дій протиправними, скасування будівельного паспорту, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки та роз'яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий відповідно до вимог ч. 1 п. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Левчук