Справа № 826/11106/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2018-03-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 березня 2018 року № 826/11106/17

Окружний адміністративний суд м.Києва у складі судді Смолія І.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування припису від 19.04.2017 та постанови від 04.05.2017

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест» (надалі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі також - відповідач) про визнання протиправним та скасування припису від 19.04.2017 та постанови від 04.05.2017.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржувана постанова є незаконною та такою, що винесена з порушенням вимог чинного законодавства України.

Крім того, позивач зазначає, що відповідачем порушено положення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, оскільки перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил проводилась за відсутності посадової особи позивача без пред'явлення направлення на проведення позапланової перевірки, що призвело до проведення позапланової перевірки за відсутності суб'єкта містобудування в порушення п.9 Порядку.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідач у запереченні на позовну заяву зазначив, що перевірка проведена згідно статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю від 23.05.2011 №553 та на підставі звернення мешканців будинку. Перевірка проведена в присутності директора позивача.

На думку відповідача, при винесенні оскаржуваного припису та постанови, посадова особа відповідача діяла виключно на підставі, в межах та у спосіб, встановлені діючим законодавством України.

На підставі частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України судом прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва установив наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553) та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі по тексту - Порядок №244).

У відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і далі редакція, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 (тут і далі редакція, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 6 Порядку №553).

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Отже, позапланова перевірка згідно наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва від 04 квітня 2017 року №97228 «Про проведення позапланової перевірки» для здійснення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва на вул. Городецького, 10/1 у Печерському районі м. Києва.

При цьому, згідно із пунктом 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку №553).

Згідно з приписами пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, у тому числі: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки.

А відповідно до пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Так, у відповідності до пунктів 16 - 21 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 19 квітня 2017 року начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Радченком М.М. складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі по тексту - Акт перевірки), за результатами якої встановлено порушення частини 8 статті 36, частини 10 статті 39 та статті 26, абзацу 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 72-74).

На підставі вказаного Акту перевірки, 19 квітня 2017 року посадовою особою відповідача складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі по тексту - Протокол), відповідно до якого за результатами позапланової перевірки встановлено порушення позивачем норм законодавства та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 30 хв. 04 травня 2017 року у приміщенні Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації (а.с. 75).

Також, 19 квітня 2017 року начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Радченком М.М. складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі по тексту - Припис), яким позивача у строк до 21 червня 2017 року зобов'язано усунути виявлені під час перевірки порушення (а.с. 83).

Зі змісту Акту перевірки, Протоколу та Припису судом встановлено, що перевірка проведена у присутності довіреної особи ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» - Гусєва Ю.В.

За таких підстав та враховуючи, що відповідачем на підтвердження своїх доводів щодо присутності представника ТОВ «Центр «Капітал-Інвест», вказано Гусєва Ю.В. як особу, яка наділена повноваженнями представляти інтереси позивача.

Як вбачається з Акту перевірки, Протоколу та Припису, представник ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» відмовився від їх підписання, про що посадовою особою відповідача зроблено відповідний запис. Зазначена обставина слугувала підставою для надіслання вказаних документів на адресу позивача цінними листом з описом вкладення (а.с. 86).

З урахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне звернути увагу на положення Постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, якою затверджено Правила надання послуг поштового зв'язку (надалі - Правила №270).

Так, вказані Правила №270 визначають порядок надання послуг поштового зв'язку, права та обов'язки операторів поштового зв'язку і користувачів послуг поштового зв'язку та регулюють відносини між ними.

У відповідності до пункту 11 Правил №270, поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Згідно з визначеннями, викладеними в абзацах 18, 20 пункту 2 Правил №270, повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - це повідомлення, яким оператор поштового зв'язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача; поштове відправлення з оголошеною цінністю - це реєстровані лист, бандероль, посилка, прямий контейнер, які приймаються для пересилання з оцінкою вартості вкладення, визначеною відправником.

Внутрішні реєстровані поштові відправлення (крім прямих контейнерів), поштові перекази можуть прийматися для пересилання з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункт 17 Правил №270).

У разі подання для пересилання реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу з повідомленням про його вручення відправник заповнює бланк повідомлення на свою поштову адресу або адресу особи, якій за його дорученням належить надіслати повідомлення після вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 62 Правил №270).

Отже, даним нормативно-правовим актом закріплено певні суттєві відмінності щодо порядку направлення цінних листів від направлення листів з повідомленням про вручення.

З огляду на зазначене суд приходить до висновку, що відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, не довів дотримання ним вимог Порядку №553 в частині направлення Акту перевірки, Протоколу та Припису на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення, оскільки надані контролюючим органом копії фіскального чеку №594 від 21 квітня 2017 року без опису вкладення у цінний лист, свідчить про направлення вказаних документів на адресу ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» в іншому порядку, а саме - цінним листом.

За таких обставин у суду відсутні підстави для висновку про належне повідомлення позивача про результати проведеної перевірки, що призвело до порушення його прав, визначених пунктом 13 Порядку №553.

Щодо дотримання відповідачем вимог законодавства під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та прийняття оскаржуваної постанови №33/17/073-3877 від 04 травня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено Порядком №244.

Так, відповідно до пункту 3 Порядку №244 штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб'єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Згідно з підпунктом 2 пункту 17 Порядку №244, відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Відповідно до пункту 18 Порядку №244 справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Пунктом 20 Порядку №244 передбачено, зокрема, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує: чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; чи витребувані необхідні додаткові матеріали.

У відповідності до пункту 25 Порядку №244, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб'єкта містобудування чи надсилається йому поштою, про що робиться відмітка у постанові.

Так, Постановою відповідача ТОВ «Центр «Капітал-Інвест» визнано винним у вчинені правопорушення та накладено штраф постановою №33/17/073-3877 від 04 травня 2017 року у сумі 151 560,00 грн. (а.с. 114-116). На підтвердження направлення вказаної Постанови на адресу позивача відповідачем надано копією фіскального чеку №019 від 04 травня 2017 року.

Проте, належні докази отримання позивачем протоколу та припису у розумінні пункту 62 Правил №270 в матеріалах справи відсутні, тоді як позивач заперечує факт такого отримання, а тому суд приходить до висновку про недоведеність відповідачем належного виконання своїх обов'язків в частині направлення позивачу оскаржуваної постанови.

В той же час та з урахуванням встановлених вище обставин щодо порушення Департаментом вимог Порядку №553 в частині надіслання позивачу Акту перевірки, Протоколу та Припису, а також у зв'язку з неналежним виконанням відповідачем обов'язків, передбачених пунктом 20 Порядку №244, що в подальшому зумовило порушення прав ТОВ «Центр «Капітал-Інвест», встановлених у пункті 13 цього Порядку №553, та позбавило останнього можливості надати відповідні документи та пояснення, суд приходить до висновку про недоведеність відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, правомірності своїх дій під час прийняття оскаржуваної постанови.

Аналогічна правова позиція викладена також ухвалах Вищого адміністративного суду України від 12.04.2016 №К/800/4887/15, від 16.02.2017 №К/800/25332/16.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 квітня 2017 року.

3. Визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за правопорушення в сфері містобудівної діяльності від 04 травня 2017 року №33/17/073-3877.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр «Капітал-Інвест» понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2273, 41 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києві Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.В. Смолій