Справа № П/811/1169/17.
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2018-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2018 року м. Кропивницький Справа № П/811/1169/17.

провадження № 2-ап/811/33/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Хилько Л.І., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про відвід судді в адміністративній справі

за позовом:

ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1; паспорт серії НОМЕР_2 виданий Новомиргородським РВ УМВС України у Кіровоградській області; ідентифікаційний код НОМЕР_1; адреса: АДРЕСА_1),

до відповідача:

Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (ідентифікаційний код 3976736; адреса: вул. Академіка Корольова, 26, м.Кропивницький, 25030),

про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (далі - відповідач, ГУ Держгеокадстру у Кіровоградській області), в якому з урахуванням уточнень до адміністративного позову, просить суд:

- перевести на Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, як на правонаступника Головного управління Держземагенства у Кіровоградській області, зобов'язання покладені пунктом 3 рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.02.2014 року у справі №811/3070/13-а про зобов'язання Головного управління Держземагенства у Кіровоградській області відповідно до заяви ОСОБА_1 від 27 липня 2013 року, з урахуванням обставин, встановлених судом, вирішити питання про виділення в натурі (на місцевості) земельної частки (паю) із земель резерву (запасу) відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_3 від 02.04.1996 року;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, яка полягає у не вчиненні дій, а саме: не прийнятті рішення про надання дозволу на виготовлення проектної документації землевідводу необхідних для вирішення питання про виділення в натурі (на місцевості) ОСОБА_1 земельної частки (паю) згідно земельного сертифікату на право на земельну частку (пай) із земель державної власності резерву (запасу) на виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 лютого 2014 року у справ №811/3070/13-а;

- зобов'язати Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області надати дозвіл на виготовлення проектної документації землевідводу ОСОБА_1 для виділення земельної ділянки в натурі (на місцевості) із земель державної власності резерву (запасу) сільськогосподарського призначення відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_3 від 02 квітня 1996 року та у виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.02.2014 року №811/3070/13-а.

10 квітня 2018 року представником позивача подано до суду заяву про відвід судді, вказана заява мотивована тим, що суддя Хилько Л.І. не може брати участь у новому розгляді даної справи, так як попереднє її рішення було скасовано судом апеляційної інстанції, та знову передано на новий розгляд до провадження тієї ж судді, що суперечить положенням статті 37 КАС України. Принагідно представник позивача просив суд здійснити вирішення даного клопотання у порядку письмового провадження (а.с.145-146).

Представником відповідача надіслано до суду письмове клопотання про подальший розгляд справи за відсутності уповноваженого представника (а.с.148).

Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч.1,3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи відбувається в судовому засіданні; учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно з ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України подальший розгляд справи судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження, що відображено у відповідному протоколі судового засідання від 10.04.2018 року (а.с.150).

При вирішенні заяви про відвід, суддя виходить з наступного.

У статті 36 КАС України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до частини другої статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з частиною першої статті 37 КАС України суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участь у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанції, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Виходячи з наведених норм, слідує, що суддя при вирішенні адміністративної не може брати участь у вирішенні цієї самої справи у новому її розгляді у першій інстанції, що є підставою для самовідводу судді.

Натомість, положення частини 1 вказаної статті містить застереження, та вказує, що наявні підстави для самовідводу судді у справі під час нового її розгляду у першій інстанції, є тільки у разі скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

З матеріалів справи вбачається, що відповідна адміністративна справа була направлена для продовження розгляду до суду першої інстанції Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом на підставі ухвали від 25.10.2017 року (а.с.92).

Так, ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.09.2017 року позовну заяву залишено без розгляду (а.с.67-68).

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2017 року скасовано ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.09.2017 року, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Виходячи із вищевикладених правових норм у системному їх зв'язку та встановлених обставин у справі, суд вважає заяву представника позивача про відвід судді необґрунтованою, між тим незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Разом з тим, суд бере до уваги, що згідно частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод „кожен має право на справедливий розгляд його справи… незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків".

Відтак, важливим є питання довіри, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві (рішення Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 р. у справі "Білуга проти України", від 28.10.1998 р. у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Розглядаючи питання безсторонності судді з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі „Лавентс проти Латвії" зазначив, що по-перше, йдеться про суб'єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб'єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об'єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву.

Відповідно до приписів частини 4 статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною 1 статті 31 встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

За таких умов суд дійшов висновку, що з метою недопущення виникнення у сторін сумнівів щодо безстороннього, об'єктивного та неупередженого розгляду даної справи, заяву представника позивача ОСОБА_1 слід передати для вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. на розгляд іншого судді цього ж суду та на виконання вимог частини 4 статті 40 КАС України зупинити провадження у справі.

Керуючись ст.ст.31, 36, 37, 40, 41, 243, 248, 256 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. в адміністративній справі №П/811/1169/17 передати на розгляд іншого судді цього ж суду та зупинити провадження у справі.

Адміністративну справу №П/811/1169/17 передати до відділу документального забезпечення Кіровоградського окружного адміністративного суду для визначення судді з метою вирішення питання про відвід судді Хилько Л.І. відповідно до вимог статті 31 КАС України.

Копію ухвали невідкладно скерувати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Л.І. Хилько