Справа № 826/1273/16
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2018-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/1273/16
У Х В А Л А

02 квітня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Літвіної Н.М., Федотова І.В., розглянувши клопотання Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС в місті Києві про поновлення строку апеляційного оскарження та відстрочення сплати судового збору за апеляційною скаргою Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС в місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС в місті Києві про скасування податкового повідомлення-рішення № 000493/12-04 від 18 січня 2016 року, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2017 року позов задоволено. Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій заявлені клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження та відстрочення сплати судового збору.

За приписами частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З указаного вбачається, що скаржник не є суб'єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом в ухвалах від 11.01.2018 по справі № 809/1045/16 (суддя-доповідач Смокович М.І.), від 10.01.2018 по справі № 242/3169/17 (суддя-доповідач Мороз Л.Л.) та ін.

Окрім того, жодних належних та переконливих доказів незадовільного майнового стану відповідачем надано не було. При цьому, в апеляційній скарзі відповідач не заперечує того, що Головному управлінню ДФС в місті Києві у лютому 2018 року на сплату судового збору виділено 1,5 млн грн.

На підставі викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, підставою для поновлення строку є існування поважних причин, які зумовити його пропуск, про які особа, яка звертається до суду, зазначає у відповідній заяві.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, позивач не наводить жодних поважних причин його пропуску. Скаржник виключно посилається на те, що 1,5 млн грн виділених на сплату судового збору у лютому 2018 року є недостатньо. Той факт, що за твердженням скаржника суди першої інстанції не мають можливості повно та всебічно розглянути справу, а також існують випадки скасування рішень судів перших інстанцій апеляційними інстанції, свідчать про наявність поважних підстав пропуску строку звернення до суду, так як міжнародні експерти можуть неправильно сприйняти судову реформу.

Суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що зазначені скаржником обставини не мають ніякого відношення до наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження, а тому у задоволенні клопотання про поновлення цього строку слід також відмовити.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями. 34, 121, 132, 133, 243 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотань Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС в місті Києві про поновлення строку апеляційного оскарження та відстрочення сплати судового збору.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов