Справа № 817/730/18
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2018-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 березня 2018 року м. Рівне №817/730/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринець Д.Є., після одержання позовної заяви

ОСОБА_2
до Відділ примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Рівненській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Рівненське об'єднане управління Пенсійного фонду України Рівненської області
про скасування постанови, зобов'язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В :

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Рівненській області про скасування постанови, зобов'язання вчинення певних дій.

Пунктами 1- 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на наступне.

І. Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач у позовній заяві просить суд скасувати постанову про закінчення виконавчого провадження від 22.11.2017 року та зобов'язати відновити виконавче провадження щодо виконання виконавчого листа 2-а/923/11 від 22.05.2012 року виданого Здолбунівським районним судом Рівненської області, що є вимогами немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст.6 Закону №3674-VI передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення від сплати судового збору у зв'язку із скрутним матеріальним становищем та наявністю захворювань.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Згідно з ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Лише у виняткових випадках суд може відстрочити особі сплату судового збору, не порушуючи принципу юридичної рівноваги та враховуючи скрутне матеріальне становище, викликане об'єктивними обставинами, що підтверджуються відповідними доказами.

З наведених норм вбачається, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

Оцінюючи надані позивачем докази, суд приходить до висновку, що подане ним клопотання не підлягає до задоволення оскільки воно не підтверджене належнимим доказами.

За таких обставин підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору відсутні, а отже клопотання про відстрочення сплати судового збору є безпідставним, а тому до задоволення не підлягає.

ІІ. Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною другою статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено спеціальні строки звернення до суду. Так, рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби може бути оскаржено у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, а щодо оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій - у триденний строк.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Суддею встановлено, що адміністративний позов надійшов до Здолбунівського районного суду 25.01.2018.

Згідно копії супровідного листа від 22.11.2017 №26091 оскаржувана постанова була направлена Позивачу для відома.

Позивач у позовній заяві зазначив, що листом головного територіального управління юстиції у Рівненській області від 05.01.2018 його повідомлено, що державним виконавцем встановлено, що рішення суду фактично виконане в повному обсязі, а тому 22.11.2017 державним виконавцем було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження.

Позивач зазначає також, що лише з листа Рівненського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Рівненської області від 12.01.2018 №А-82 від дізнався, що рішення Здолбунівського районного суду фактично не виконано, оскільки згідно даних органу пенсійного фонду до середньомісячної суми отримуваних Позивачем виплат включено суму доплати за роботу, що передбачає доступ до державної таємниці в розмірі 107,75 грн., а не 279,30 грн.

Таким чином, з огляду на наявні відомості у позовній заяві, позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду.

Вбачається зі змісту позовної заяви факт пропуску позивачем строку звернення до суду, однак будь-яких даних щодо обставин і причин такого пропуску позивач не зазначив. Обставини на які покликається Позивач як на обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду відбулись після подачі ним позовної заяви до Здолбунівського районного суду.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позов слід залишити без руху та запропонувати позивачу у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 1409,60 грн. (704,8*2) та подати клопотання про поновлення строку звернення до суду де вказати підстави на обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду.

Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Махаринець Д.Є.