Справа № 808/953/17
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАННЯ РОЗ’ЯСНЕННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ

28 березня 2018 року

Справа № 808/953/17

м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря судового засідання Лялько Ю.В.,

розглянув у порядку письмового провадження заяву відповідача про роз’яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом Приватного підприємства «Наукове Промислово-комерційне об’єднання «ТАТА»

до Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області

про визнання протиправною бездіяльності та зобов’язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного підприємства «Наукове Промислово-комерційне об’єднання «ТАТА» (далі – ПП «НКПО «ТАТА», позивач) до Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі – Запорізька ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області, відповідач), в якому просив суд визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов’язати відповідача віднести до податкового кредиту позивача суму податкових зобов’язань з податку на додану вартість ПАТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» у взаємовідносинах з позивачем у розмірі 149 487,25 грн. внести її до системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Постановою суду від 13.06.2017 адміністративний позов ПП «НКПО «ТАТА» задоволено повністю.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 14.12.2017 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Запорізької ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2017 у справі № 808/953/17.

20 березня 2018 року на адресу суду від представника відповідача надійшла заява (вх. №9177) про роз’яснення судового рішення.

На обґрунтування заяви зазначено, що зазначає, що заходи щодо вирішення технічних питань щодо віднесення до податкового кредиту позивача суму податкових зобов’язань з податку на додану вартість ПАТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» у взаємовідносинах з ПП «НКПО «ТАТА» у розмірі 149 487,25 грн. на районному рівні Запорізької ОДПІ (в межах своєї компетенції) вирішити неможливо.

Розгляд заяви призначено на 28.03.2018 о 12 год. 45 хв., про що повідомлено учасників справи (їх представників).

Представник заявника у судове засідання не з’явився, проте звернувся до суду із заявою (вх. №10179 від 28.03.2018) про розгляд справи у письмовому провадженні.

Представники позивача у судове засідання також не з’явився, проте надав суду заяву (вх. №10181 від 28.03.2018) про розгляд справи без його участі у письмовому провадженні. Просить розглянути заяву про роз’яснення рішення із наданням роз’яснення.

Згідно з ч.3 ст. 254 КАС України суд розглядає заяву про роз’яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз’яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з’явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Розглянувши наявні матеріали справи судом встановлено наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз’яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз’яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Виходячи із змісту вказаної статті, роз’яснено може бути незрозуміле рішення суду у разі, коли внаслідок неясності резолютивної частини рішення його не можливо виконати примусово або є імовірність неправильного його виконання.

Так, згідно Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 №7 визначено, що в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вважає, що роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, яке здійснюється без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, а приписи статті 254 КАС України передбачають можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю розширеним мотивуванням судового рішення та способом усунення незрозумілості його змісту, що може виражатись, зокрема, у можливості неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню. При цьому роз’яснення здійснюється без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Отже, стаття 254 КАС України не передбачає зміни суті рішення та розгляд питань, які не були предметом судового розгляду, натомість роз’яснено може бути судове рішення у разі, якщо без такого роз’яснення його складно виконати або є ймовірність неправильного виконання внаслідок неякісної резолютивної частини рішення. При цьому, приписи вказаної статті також не передбачають можливості роз’яснення судом порядку його виконання, який чітко визначено законодавством України.

З заяви про роз’яснення судового рішення встановлено, що заявник не ставить питання про роз’яснення судового рішення та не вказує в чому саме полягає його незрозумілість.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку, що постанова від 13.06.2017 по справі №808/953/17 викладена зрозуміло, докладно, а тому у суду відсутні підстави для задоволення заяви представника відповідача про її роз’яснення.

Керуючись ст. ст. 243, 248, 254 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача про роз’яснення постанови Запорізького окружного адміністративного суду від 13.06.2017 по справі №808/953/17 за позовом Приватного підприємства «Наукове Промислово-комерційне об’єднання «ТАТА» до Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправною бездіяльності та зобов’язання вчинити дії – відмовити.

Ухвала, постановлена судом в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, у відповідності до ч. 2 ст. 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскаржується у строк та порядок встановлений ст.ст. 294, 295, 297 КАС України.

Суддя І.В.Батрак