Справа № 638/12680/17
Суддя: Шишкін О. В.
Дата ухвалення: 2018-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Шишкіна О.В.,

за участю секретаря Голуб Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до адміністратора центру надання адміністратвних послуг Територіального підрозділу ЦНАП м. Харкова Шевченківського району Гордіної Олени Анатоліївни про скасування постанови серії ШЕТП № 1570-ПО про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду із адміністративним позовом, яким просив суд визнати протиправними дії адміністратора центру надання адміністративних послуг Територіальний підрозділ ЦНАП м. Харкова Шевченківського району Гордіної Олени Анатоліївни щодо складання відносно ОСОБА_1 постанови серії ШЕТП № 1570-ПО про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2017 року у справі про адміністративне праовопорушення, передбачене ч.1 ст.197 КУпАП та скасувати названу постанову.

В обгрунтування заявлених вимог вказано про те, що 16 серпня 2017 року позивач звернувся до центру надання адміністратвних послуг Територіального підрозділу ЦНАП м. Харкова Шевченківського району з метою здійснення режстрації місця проживання своєї малолітньої дитини ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, за адресою АДРЕСА_1. За результатами розгляду звернення, відповдіачем складено оскаржувану постанову та притягнуто позивача до адміністративної відповідальності у виді попередження. Підставою було несвоєчасне звернення для реєстрації місця проживання.

Як стверджує позивач, частиною 1 статті 197 КУпАП передбачено відповідальність за проживання громадян, зобов'язаних мати паспорт громадянина України, без паспорта громадянина України або за недійсним паспортом громадянина України, а також проживання громадян без реєстрації місця проживання. Враховуючи те, що позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за прострочення терміну реєстрації місця проживання дитини, на його думку у його діях відсутній склад інкримінованого адмінстративного правопорушення.

У судове засідання сторони не з'явились, позивачем подано заяву про розгляд справи за його відсутності. Належним чином повідомлений відповідач у судове засідання явку представника не забезпечив, відзив або заперечення на адміністративний позов не надано. За таких обставин, суд розглядає справу на підставі наявних документів.

Судом встановлено, що постановою серії ШТЕП № 1570-ПО від 16.08.2017 року ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.197 КУпАП та підданий адміністративному стягненню у виді попередження.

Нормами ч.1 ст.197 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність у видіпопередження за проживання громадян без реєстрації місця проживання .

Статтею 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, необхідними елементами адміністративного правопорушення є доведення факту протиправності дій чи бездіяльності особи та її вини.

Згідно із статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як визначено нормами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскаржувана постанова винесена відповідачем на підставі того, що позивач несвоєчасно звернувся до органу реєстрації місця проживання його малолітньої дитини, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами скарг у справах про адміністративні правопорушення" від 24 червня 1988 року № 6, розглядаючи скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення, суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов'язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - суб'єкта владних повноважень, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

На підставі викладеного відповідач, як суб'єкт владних повноважень на якого покладено обов'язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, не довів правомірність винесення оскаржуваної постанови в справі про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 197 КУпАП не передбачено відповідальність батьків за несвоєчасну реєстрацію місця проживання особою їх неповнолітніх дітей.

Відповідно до вимог статті 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом. Також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, при винесенні оскаржуваної постанови відповідачем не було враховано вимоги ст. 247 КУпАП, якою виключено можливість розгляду справи про адміністративне правопорушення після закінчення термінів, визначених ст.38 КУпАП, а також не забезпечено право на захист позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Наведене свідчить, що під час винесення постанови були грубо порушені норми діючого законодавства, які гарантують особі, яка притягається до адміністративної відповідальності право на об'єктивний та справедливий розгляд справи.

На підставі викладеного, беручи до уваги встановлені під час судового розгляду справи обставини та докази, суд дійшов висновку, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення та винесенні оскаржуваної постанови не було дотримано вимоги КУпАП.

Оцінюючи дії відповідача на відповідність вищевказаним критеріям, суд прийшов до висновку, що приймаючи оскаржувану постанову в справі про адміністративне правопорушення, посадовою особою не було дотримано встановлений законом порядок її винесення, а тому вона підлягає скасуванню у судовому порядку.

Разом з тим, враховуючи особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Згідно пункту третього частини третьої вищенаведеної статті Кодексу встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 2, 9, 243-246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.ст. 2, 9, 38, 197, 247, 268 КУпАП, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, місце проживання АДРЕСА_1) до адміністратора центру надання адміністратвних послуг Територіального підрозділу ЦНАП м. Харкова Шевченківського району Гордіної Олени Анатоліївни (м. Харків, пр. Науки, 17-а) про скасування постанови серії ШЕТП № 1570-ПО про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2017 року - задовольнити.

Визнати протиправними дії адміністратора центру надання адміністративних послуг Територіальний підрозділ ЦНАП м. Харкова Шевченківського району Гордіної Олени Анатоліївни щодо складання відносно ОСОБА_1 постанови серії ШЕТП № 1570-ПО про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2017 року у справі про адміністративне праовопорушення, передбачене ч.1 ст.197 КУпАП.

Скасувати постанову адміністратора центру надання адміністративних послуг Територіальний підрозділ ЦНАП м. Харкова Шевченківського району Гордіної Олени Анатоліївни щодо складання відносно ОСОБА_1 постанови серії ШЕТП № 1570-ПО про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2017 року у справі про адміністративне праовопорушення, передбачене ч.1 ст.197 КУпАП у виді попередження.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного адміністративного суду через Дзержинський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: О.В. Шишкін