Справа № 804/1841/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2017 р. Справа № 804/1841/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Дніпропетровський завод мостових залізобетонних конструкцій" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2017 року (суддя Гончарова І.А.) відкрито провадження в адміністративній справі №804/1841/17 та призначено її до розгляду на 12.04.2017 о 15:40.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2017 року зупинено провадження у справі №804/1841/17 до 18 травня 2017 року о 15:00.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 травня 2017 року зупинено провадження у справі №804/1841/17 до 12 липня 2017 року о 14:40.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2017 року провадження у справі №804/1841/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2017 року зупинено провадження у справі №804/1841/17 до 22 серпня 2017 року о 11:30.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2017 року провадження у справі № 804/1841/17 поновлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2017 року зупинено провадження у справі № 804/1841/17 до 19.10.2017 о 11:20.
19 жовтня 2017 року справу знято з розгляду. Розгляд справи призначений на 16.11.2017 о 14:20.
Відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату Гречаної В.Г. від 01.12.2017 №2932 д призначено повторний автоматичний розподіл справи, результатами розподілу справи автоматизованою системою документообігу, вказана справа передана на розгляд судді Царікової О.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року прийнято до провадження справу №804/1841/17 та призначено її до розгляду на 14.12.2017 на 10:30.
Представник позивача в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов в повному обсязі, надав до суду клопотання про здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, заперечення відповідача на адміністративний позов, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Приватне акціонерне товариство «Дніпропетровський завод мостових залізобетонних конструкцій» (далі - ПрАТ «ДЗМЗБК») (і.к. 01374010) перебуває на обліку у Лівобережній об'єднаній державній податковій інспекції м.Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області як платник плати за землю - орендної плати, оскільки в його користуванні перебувають земельні ділянки, що віднесені до земель промисловості.
У зв'язку з означеним, підприємством подано до Лівобережної об'єднаної державної податкової інспекції м.Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області податкові декларації з плати за землю за 2014 та 2015 роки, в яких визначено суму орендної плати за три земельні ділянки, що віднесені до земель промисловості з розбивкою по місяцях.
Вказані податкові декларації містяться в матеріалах справи, що спростовує твердження позивача про відсутність у нього земельних ділянок, за які підлягає сплаті орендна плата.
Відповідачем проведено камеральну перевірку ПрАТ «ДЗМЗБК» з питань порушення терміну сплати орендної плати за земельні ділянки з юридичних осіб, за результатами чого складений акт від 20.02.2017 №522/04-64/12-02/01374010.
Підпунктом 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено обов'язок платників податків сплачувати податки та збори у строки та в розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно п.п. 36.1., п.п. 36.2. ст. 36 ПК України, податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов'язок виникає у платника за кожним податком та збором.
Пунктами 54.1 ст. 54 Податкового кодексу України передбачено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п. 288.2., п.288.3, п.288.4, п.288.5 ст. 288 ПК України платником орендної плати є орендар земельної ділянки.
Об'єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.
Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.
Як передбачено п. 285.1 та п.285.2. ст. 288 ПК України базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік.
Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв'язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців).
Згідно п. 286.2. ст.288 ПК України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов'язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
У відповідності до положень п. 287.3. ст. 287 ПК України, податкове зобов'язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.
Податкове зобов'язання, самостійно визначене платником податків, оскарженню не підлягає (п.56.11 ст.56 ПК України).
В подальшому підприємством було подано уточнюючі декларації з плати за землю за 2013 рік та за 2015 рік, в яких зменшено задекларовану суму орендної плати у поданій звітності за відповідні періоди.
- грошове зобов'язання з орендної плати з граничним терміном сплати 30.11.2015 у сумі 166881,80 грн., сплачене платіжним дорученням від 17.01.2017 №773 на суму 4543,25 грн. (із затримкою 414 днів) та платіжним дорученням від 20.01.2017 №775 на суму 162338,55 грн. (із затримкою 417 днів);
- грошове зобов'язання з орендної плати з граничним терміном сплати 30.12.2015 у сумі 166881,80 грн. сплачене платіжним дорученням від 25.01.2017 №777 на суму 282,30 грн. (із затримкою 392 днів) та грошове зобов'язання у сумі 166599,50 грн. зменшене на підставі постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2016 у справі №804/5160/16;
- грошове зобов'язання у сумі 166881,70 грн. з граничним терміном сплати 30.01.2016 у сумі 166881,70 грн., зменшене на підставі постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2016 у справі № 804/5160/16.
Відповідно до п.п.14.1.175 п.14.1 ст. 14 ПК України, податковий борг - сума грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності) самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.
Відповідачем не сплачені узгоджені податкові зобов'язання в необхідних розмірах у встановлений законом термін.
Доводи позивача про незаконність винесення податкових повідомлень - рішень, з урахуванням порушення 30 - денного строку проведення камеральної перевірки з моменту подання податкової декларації, суд оцінює критично, з огляду на таке.
Порядок проведення камеральної перевірки визначений статтею 76 ПК України, відповідно до якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Пункт 76.3. вказаної норми ПК України визначає, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Однак абзац другий наведеного пункту визначає, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
В силу вимог пункту 102.1 статтi 102 ПК України, яка регулює строки давностi та їх застосування, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разi подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларацiї контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацiєю протягом 1095 днiв з дня подання уточнюючого розрахунку.
Як видно з акта перевірки від 20.02.2017 №522/04-64/12-02/01374010, камеральна перевірка позивача проведена з питань порушення терміну сплати орендної плати за земельні ділянки з юридичних осіб, тобто з інших питань, а отже на камеральні перевірки з таким предметом поширюються положення абзацу другого п. 76.3 ст. 76 ПК України та 102.1 ст. 102 ПК України, тому термін їх проведення - 1095 днів.
Щодо доводів позивача про надмірну сплату орендної плати, що підтверджується постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2016 у справі №804/5160/16, за якою встановлено, що ПрАТ «Дніпропетровський завод мостових залізобетонних конструкцій» переплачено орендної плати за землю за період 2008-2010 рік в сумі 3818691,46 грн. (1308217,47 грн. + 1507066,56 грн. + 1595983,44 грн.) - (175735,95 грн. + 202447,82 грн. + 214392,24 грн.) суд зазначає, що згідно акта перевірки від 20.02.2017 №522/04-64/12-02/01374010 заборгованість позивача утворилася у період з 01.02.2015 по 31.12.2015, тобто через чотири роки після виникнення переплати.
Окрім того, облікова картка платника податків не містить даних щодо наявності у позивача переплати з орендної плати за землю, станом на 01.01.2015 - на початок виникнення податкового боргу.
Більш того, зі змісту акта камеральної перевірки видно, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2016 у справі №804/5160/16 була врахована податковим органом при визначенні позивачу грошового зобов'язання, зокрема, в рахунок зменшення грошового зобов'язання у сумі 166599,50 грн. з граничним терміном сплати 30.12.2015 та в рахунок зменшення грошового зобов'язання у сумі 166881,70 грн. з граничним терміном сплати 30.01.2016.
Вищенаведені обставини спростовують доводи позивача про відсутність у нього податкового боргу з орендної плати.
У відповідності до положень ст. 126 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:
при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;
при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
У разі порушення платником податків строку сплати до бюджету узгодженого грошового зобов'язання, передбаченого абзацом другим підпункту 222.1.2 пункту 222.1 статті 222 цього Кодексу, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 20 відсотків суми такого грошового зобов'язання.
Враховуючи все вищенаведене та фактичні обставини у даній справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню судом.
Відповідно до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова або службова особа).
Керуючись ст.ст. 94, 160 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова