Справа № П/811/1379/17
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2018-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 березня 2018 року справа № П/811/1379/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Добродняк І.Ю,

суддів: Бишевської Н.А. Семененка Я.В. ,

розглянувши у порядку письмового провадження в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТУ»

на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2017 року (головуючий суддя Притула К.М.)

у справі № П/811/1379/17

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТУ»,

до Головного управління ДФС у Кіровоградській області,

про визнання неправомірним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АКТУ» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Кіровоградській області, в якому просило визнати неправомірним та скасувати податкове повідомлення - рішення № від 13.06.2017, яким застосовано штрафну санкцію у сумі 110032,75 грн. за порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що своєчасність реєстрації акцизних накладних не може бути предметом камеральної перевірки, у зв'язку з чим податкове повідомлення-рішення, яке прийняте за результатами такої перевірки, неможливо визнати правомірним.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.09.2017 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постанову суду, з посиланням на п.75.1 ст.75, ст.76 ПК України, мотивовано правомірністю дій відповідача по проведенню перевірки, оформленні її результатів та прийнятті податкового повідомлення-рішення з огляду на те, що порушення позивачем граничного терміну реєстрації акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних є беззаперечним, в зв'язку з чим податковий орган повинен був накласти штраф відповідно порядку та у розмірі, що передбачені п.120-1 ч.1 ст.120-1 і п.120-2 ч.1-3 ст.120-2 ПК України. При цьому суд погодився із здійсненим відповідачем розрахунком суми штрафу.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову суду та прийняти нову про задоволення позовних вимог.

Позивач зазначає, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що відповідно до п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) та п.2.1 Примірного порядку проведення камеральних перевірок, здійснення контролю за справлянням акцизного податку та збору на розвиток виноградарства, садівництва i хмелярства, затвердженого Наказом ДПА України від 07.06.2011 № 333, предметом камеральної перевірки може бути лише податкова звітність, тобто відомості, зазначені у відповідній податковій звітності, а відтак камеральна перевірка не може проводитись з питань своєчасності реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, що мало місце у спірних правовідносинах.

Своєчасність реєстрації податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01.01.2017, у зв'язку з внесенням змін до п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України, проте у даному випадку камеральна перевірка дотримання ТОВ «АКТУ» граничних строків реєстрації акцизних накладних проведена у серпні 2016 року, а тому на час проведення такої перевірки у відповідача не було правових підстав для проведення саме камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних, що свідчить про незаконність застосування до товариства штрафних санкцій.

Апеляційну скаргу призначено до розгляду в судовому засіданні на 20.03.2018.

Повноважні представники сторін у судове засідання не з'явились, про час і місце судового засідання сторони повідомлені судом належним чином.

Неприбуття у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.9 ст. 205, п.2 ч.1 ст.311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи, посадовими особами Головного управління ДФС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації ТОВ «АКТУ» в Єдиному реєстрі акцизних накладних, за результатами якої складено акт від 25.05.2017 № 51/11-28-4000/38246374 (а. с.18-22).

Перевіркою встановлено порушення підприємством вимог п.231.6 ст. 231 Податкового кодексу України, а саме: порушення граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних акцизних накладних, складених товариством у квітні-серпні 2016 року, від 31 до 60 календарних днів, відповідальність за яке передбачена п.120-2.1 ст.120 ПК України.

На підставі означеного акту перевірки Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 13.06.2017 № 000554000, яким за порушення п.231.6 ст.231 ПК України до товариства відповідно до абз.3-7 п.120-2.1 ст.120 ПК України застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) в розмірі 110032,75 грн. (а. с.23).

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про правомірність спірного податкового повідомлення-рішення.

01.01.2016 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році», згідно з п.58 р.I якого розділ VI Податкового кодексу України доповнено статтями 231 та 232 щодо запровадження акцизних накладних при реалізації пального, Єдиного реєстру акцизних накладних та системи електронного адміністрування реалізації пального, що набирає чинності з 01.03.2016 (р.II «Прикінцеві положення» цього Закону ).

Відповідно до п. 231.1 ст. 231 ПК України (в редакції на період, який перевірявся) платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Акцизна накладна складається платником податку в день реалізації пального при кожній повній або частковій операції з реалізації пального (п.231.3 ст.231 ПК України).

Відповідно до п.231.5 ст.231 ПК України при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні/розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

За положеннями п.231.6 ст.231 ПК України реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру акцизних накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 № 114 (в редакції, що діяла в період, який перевірявся), для реєстрації в Реєстрі акцизні накладні/розрахунки коригування надсилаються до ДФС в електронній формі відповідно до порядку подання податкових документів в електронному вигляді з дотриманням умови щодо реєстрації електронного цифрового підпису уповноваженої особи у порядку, визначеному законодавством.

Акцизні накладні/розрахунки коригування надсилаються протягом операційного дня.

Операційний день для реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування у Реєстрі триває щодня з 8 до 19 години.

Таким чином, на платника акцизного податку покладений безумовний обов'язок реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

В свою чергу, відповідно до п.120-2.1 ст.120 ПК України порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі:

2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

10 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

20 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

30 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 90 календарних днів;

40 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 91 і більше календарних днів.

Як встановлено вище, реєстрація зазначених в акті камеральної перевірки акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснена позивачем з порушенням строку, встановленого п.231.6 ст.231 ПК України.

Тому, встановивши факт порушення позивачем строків реєстрації акцизних накладних, відповідач дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для застосування до позивача штрафних санкцій, які передбачені ст.120-2 ПК України.

Зафіксований в акті камеральної перевірки від 25.05.2017 факт несвоєчасності реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, позивачем не спростовується, також не заперечується і розмір визначених відповідачем штрафних санкцій.

Доводи позивача про протиправність застосування відповідачем штрафних санкцій ґрунтуються виключно на тому, що на момент виникнення спірних правовідносин, яким, на думку позивача є серпень 2016 року, своєчасність реєстрації акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних не могла бути предметом камеральної перевірки, порушення з цього приводу могли бути виявлені виключно під час позапланової (або планової) перевірки.

Апеляційний суд вважає такі доводи позивача помилковими, зазначає наступне.

Незважаючи на те, що предметом камеральної перевірки було дотримання платником податків граничних термінів реєстрації акцизних накладних, складених товариством у квітні-серпні 2016 року, при вирішенні питання правомірності дій контролюючого органу з проведення такої перевірки слід керуватися відповідними нормами Податкового кодексу України в редакції, чинній на момент проведення такої перевірки, тобто у даному випадку - станом на травень 2017 року.

Відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Як вказав Конституційний Суд України в своєму рішенні від 09.02.1999 у справі № 1-7/99, за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

З 01.01.2017 набрав чинності Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797-VIII, яким внесені певні зміни до Податкового кодексу України.

Відповідно до п.75.1 Податкового кодексу України (в редакції на час проведення відповідачем перевірки) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобовязання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 Податкового кодексу України встановлено порядок проведення камеральної перевірки.

Згідно положень ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами органу державної податкової служби без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

В силу приписів п.86.2. ст.86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

З огляду на наведені норми, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про правомірність дій відповідача по проведенню перевірки, оформленні її результатів, та, відповідно, прийнятті спірного податкового повідомлення-рішення.

Посилання позивача на п.2 Примірного порядку проведення камеральних перевірок, здійснення контролю за справлянням акцизного податку та збору на розвиток виноградарства, садівництва i хмелярства, затвердженого Наказом ДПА України від 07.06.2011 № 333, який регулює проведення камеральної перевірки та контроль за справлянням акцизного податку та збору на розвиток виноградарства, садівництва та хмелярства і у пп.2.1 якого передбачено, що під час прийняття декларацій та розрахунків перевіряється тільки наявність та достовірність заповнення всіх обов'язкових реквізитів платника, передбачених пунктами 48.3 та 48.4 ст. 48 розділу II Податкового кодексу; інші показники, зазначені в поданій податковій звітності, до її прийняття перевірці не підлягають, апеляційний суд не приймає, оскільки, по-перше, до спірних правовідносин застосуванню підлягає Податковий кодекс України, який має вищу юридичну силу, крім того, вказаний Наказ ДПА України від 07.06.2011 № 333 не пройшов державної реєстрації у Міністерстві юстиції України відповідно до Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого Постановою КМУ від 28.12.92 № 731, тому не є обов'язковим до застосування.

Виходячи з вищевикладеного, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції під час розгляду справи в повному обсязі дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення про відмову у задоволенні позову, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції допущено неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні, у зв'язку з чим апеляційну скаргу позивача слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АКТУ» залишити без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2017 року у справі № П/811/1379/17 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили відповідно до ст.325 Кодексу адміністративного судочинства України, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку, встановленому ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Н.А. Бишевська

Суддя: Я.В. Семененко