Справа № 826/11778/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2018-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 квітня 2018 року м. Київ № 826/11778/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберда В.І., розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача про роз'яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Служби зовнішньої розвідки України про визнання протиправним дій, забов'язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі-Позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Служби зовнішньої розвідки України про визнання рішення Служби зовнішньої розвідки України щодо відмови позивачу листами від 30 червня 2017 року №4/2/2-4206цт та від 04 липня 2016 року №4/2/2-4272дск розглянути на Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Службі зовнішньої розвідки України (далі-Комісія) заяву позивача від 23 лютого 2016 року та всіх необхідних матеріалів про надання статусу учасника бойових дій нечинними, дії посадових осіб Служби зовнішньої розвідки України незаконними, та бездіяльність Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій Служби зовнішньої розвідки України протиправною, про забов'язання Служби зовнішньої розвідки (Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій Служби зовнішньої розвідки України) надати ОСОБА_1 статус учасника бойових дій з 24 березня 2016 року, допустити негайне виконання постанови.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2017 року частково задоволено позов ОСОБА_1 до Служби зовнішньої розвідки України про визнання протиправними дій, забов'язати вчинити дії, а саме визнати протиправною бездіяльність посадових осіб Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій Служби зовнішньої розвідки України щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 23 лютого 2016 року про надання статусу учасника бойових дій під час проведення АТО та не прийняття у місячний строк рішення за результатами її розгляду.

26.12.17 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява позивача про ухвалення додаткового судового рішення щодо зобов'язання Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій Служби зовнішньої розвідки України розглянути питання щодо надання йому статутсу учасника бойових дій під час АТО відповідно до заяви від 23.02.2016 року. Розглянувши дану заяву судом відмовлено в ухваленні додаткового рішення.

26.02.17 до Окружного адміністративного суду надійшла заява позивача про роз'яснення Постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2017 року.

В обґрунтуванні заявленої заяви Заявник зазначає, що йому не зрозуміла постанова Окружного адміністративного суду міста Києва, а саме у який спосіб/порядок буде виконано судове рішення.

Враховуюче, що судове рішення від 29.11.2017 року в адміністративній справі 826/11778/16 було прийнято у порядку письмового провадження, а відтак, на підставі ч.3 ст. 254 КАС України, розгляд заяви про роз'яснення зазначеної постанови також здійснюється у порядку письмового провадження.

Розглянувши подану заяву про роз'яснення постанови, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується заява, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви і вирішення її по суті, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи наведену правову норму, суд вважає, що роз'яснено може бути постанову, рішення чи ухвалу суду у разі, якщо відсутність такого роз'яснення призведе до неправильного виконання чи застосування судового рішення виконати, або суттєвого ускладнення його виконання у наслідок незрозумілості резолютивної частини такого рішення. Тобто, визначений ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України механізм не може бути застосованим при чіткості і зрозумілості викладу суті прийнятого рішення й не розумінням його змісту лише одним учасником у справі.

Суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Позивач в прохальній частині своєї заяви просить роз'яснити судове рішення за справою №826/11778/16, а саме - спосіб виконання судового рішення, як спосіб / порядок відновлення порушеного права.

В п.19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 р. "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз'яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз'ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно п.6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013р. зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд зазначає, що підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз'яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Відтак, дослідивши текст постанови суду від 29.11.2017 року по справі 826/11778/16, суд вважає, що її резолютивна частина є чіткою за змістом і зрозумілою, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо розуміння та виконання.

Зважаючи, що позивачем не наведено в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, а зазначено про необхідність роз'яснення підстав для ухвалення вищевказаного судового рішення, що згідно чинного законодавства не може вважатись підставою для звернення до суду із заявою про роз'яснення виконання рішення, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви та відсутність підстав для її задоволення.

Також суд звертає увагу на те, що спосіб виконання судового рішення- це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, що встановлено КАС України.

Відповідно до ч.2 ст.11 КАС України (в редакції, що діяла станом на дату прийняття постанови по даній справі) суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою і не може виходити за межі позовних вимог. Суд міг вийти за межі позовних вимог тільки у разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Якщо суд виходить за межі позовних вимог, то в такому разі в мотивувальній частині рішення суд повинен навести відповідне обґрунтування.

Разом з тим, вирішуючи даний спір по суті, суд не знайшов підстав для виходу за межі позовних вимог.

Окрім зазначеного, суд вважає, що зазначена постанова суду є чіткою та повністю зрозумілою за змістом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11,243, 254, 295, 297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ

Відмовити ОСОБА_1 в роз'ясненні Постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2017 року.

У відповідності до вимог ст. ст. 293 та 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, встановлених ст. 294 цього Кодексу. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.І. Келеберда