Справа № 340/619/17
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2018-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2018 рокуЛьвів№ 876/1507/18

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Глушка І.В., Макарика В.Я.,

за участі секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишина Володимира Петровича на рішення Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 29.12.2017 року (головуючий суддя Бучинський А.Б.) ухвалене у відкритому судовому засіданні в смт. Верховина повний текст складено 04.01.2017 року у справі №340/619/17 провадження №2-а/340/46/17 за позовом ОСОБА_2 до Головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишина Володимира Петровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 20.11.2017 року звернулася в суд з позовом до головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишина Володимира Петровича в якому просить скасувати постанову №133/1009/m.6/2017 від 02.11.2017 року, яка винесена головним інспектором будівельного нагляду управління Держархбудінспекції в Івано-Франківській області Івасишиним В.П. про накладення штрафу в розмірі 5100 грн. за ч.1 ст. 188-42 КУпАП та провадження в справі закрити за відсутністю в діях складу адмінправопорушення передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП.

Рішенням Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 29.12.2017 року позов задоволено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишин Володимир Петрович подав апеляційну скаргу. В якій просить рішення скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволені позову, апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, а саме відповідач у присутності позивачки на підставі звернення Ільцівської сільської ради в ході позапланової перевірки було встановлено факт недодержання державних стандартів, норм та правил при здійсненні реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1, а саме роботи виконувалися без отримання дозвільних документів чим забудовником порушено п.1 ч.1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування», також головним державним інспектором 27.02.2017 було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за виконання робіт без дозвільних документів та накладено штраф у розмірі 510 грн. передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП і винесено припис, яким зобов'язано усунути виявлені порушення у 6-ти місячний термін. Дана постанова та припис позивачем не оскаржувалися. 25.10.2017 проведено позапланову перевірку дотримання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при здійсненні реконструкції квартири за адресою с Ільці присілок Грабовець Верховинського району Івано-Франківської області, за результатами проведення якої 27.10.2017 складено акт перевірки та протокол в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КпАП України. Крім того перевірка вимог припису проводилась в присутності позивача і вона відмовилася отримати документи в присутності свідків. Вважає, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.188-42 КпАП України, а тому постанова винесена головним інспектором правомірно.

Сторони в судове засідання до суду апеляційної інстанції не з'явилися, причини не прибуття не повідомили, хоча належним чином повідомленні про розгляд справи.

Згідно із частиною 3 статті 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

В порядку статті 230 КАС України секретарем судового засідання забезпечено ведення протоколу судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні в справі матеріали, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, на основі наявних у справі доказів, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 27.02.2017 головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишиним В.П. відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533 проведено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1, за результатами якої встановлено здійснення реконструкції квартири в п'яти поверховому житловому будинку без дозволу на виконання будівельних робіт та видано ОСОБА_2 припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути порушення шляхом узаконити або привести до первинного стану в 6-ти місячний термін.

Постановою №133/1009/m.6/2017 від 02.11.2017 року по справі про адміністративне правопорушення винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишиним В.П., ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КпАП України та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн., оскільки ОСОБА_2 не виконано припис від 27.02.2017 про усунення порушення по узаконенню самочинного будівництва господарської будівлі на прис. Грабовець с Ільці Верховинського району, чим порушено абз.4 п.14 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011 №533.

Відповідно до статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із пунктом 3 частини 1 статті 25 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 № 2780-XII (чинного на час виникнення спірних правовідносин), особи, винні у виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, передбачену законом.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції на час прийняття оскаржуваного рішення Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

Позивач здійснив порушення вимог містобудівного законодавства у частині виконання будівельних робіт без отримання документу, що надає відповідне право (стаття 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності») та без проектної документації (стаття 27 цього ж закону), а отже позивач повинен був усунути виявлені порушення, у будь-який із визначених законодавством способів, зокрема; - шляхом розроблення проектної документації на об'єкт будівництва та отримання документу що надає право виконувати будівельні роботи; - узаконення об'єкту самочинного будівництва, у порядку статті 376 ЦК України, шляхом звернення до суду із позовом про визнання права власності; - добровільне самостійне знесення об'єкту самочинного будівництва.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. - припис відповідача є обов'язковим до виконання.

Як вбачається з матеріалів справи, такі не містять жодного доказу, що позивач вживав будь яких дій на виконання вимог припису від 27.02.2017 року і суд погоджується з доводами апелянта, щодо спростування доказу звернення на виготовлення проекту землеустрою до Ільцівської сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області від 13.11.2017 року №Р-53/02.2-10, оскільки таке звернення подане вже після винесення оскаржуваного рішення, не подано позову до суду щодо узаконення будівництва.

Не погоджується суд апеляційної інстанції і з твердженням суду першої інстанції про те, що протокол про адміністративне правопорушення було складено із порушенням статтей 254, 256 КУпАП, а саме за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, однак перевірка відбувалась у присутності позивачки ОСОБА_2, однак вона відмовилась від підписання акту, що засвідчили два свідки і протоколу від 25.10.2017 року, який доданий до апеляційної скарги.

Колегія суддів вважає, що відповідач у присутності позивачки на підставі звернення Ільцівської сільської ради в ході позапланової перевірки було встановлено факт недодержання державних стандартів, норм та правил при здійсненні реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1, а саме роботи виконувалися без отримання дозвільних документів чим забудовником порушено статтю 25 Закону України «Про основи містобудування», також головним державним інспектором 27.02.2017 було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за виконання робіт без дозвільних документів та накладено штраф у розмірі 510 грн. передбаченого частиною 1 статті 96 КУпАП і винесено припис, яким зобов'язано усунути виявлені порушення у 6-ти місячний термін. Дана постанова та припис позивачем не оскаржувалися.

25.10.2017 проведено позапланову перевірку дотримання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при здійсненні реконструкції квартири за адресою с Ільці присілок Грабовець Верховинського району Івано-Франківської області, за результатами проведення якої 27.10.2017 складено акт перевірки та протокол в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статтю 188-42 КУпАП України. Крім того перевірка вимог припису проводилась в присутності позивача і вона відмовилася отримати документи в присутності свідків.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне стягнення, відповідно до статті 23 КУпАП є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, в адміністративному процесі, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень тягар доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності покладається на відповідача - суб'єкта владних повноважень, який повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, що можуть бути використані як докази у справі.

Колегія суддів дійшла висновку, що головний інспектор будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишин Володимир Петрович при винесенні постанови №133/1009/m.6/2017 від 02.11.2017 року про накладення штрафу в розмірі 5100 грн. правомірно на підставі частини 1 статті 188-42 КУпАП, оскільки не виконано припису, притягнув ОСОБА_2 в межах санкції Кодексу України про адміністративне правопорушення до відповідальності за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Стаття 317 КАС України встановлює, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи тому, колегія суддів дійшла висновку, що рішення слід скасувати та відмовити в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 268, 271, 272, 286, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишина Володимира Петровича - задовольнити.

Рішення Верховинського районного суду Івано-Франківської області від 29.12.2017 року у справі № 340/619/17 провадження №2-а/340/46/17 - скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_2 до Головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Івасишина Володимира Петровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не оскаржується.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді І.В. Глушко

В.Я. Макарик