Справа № 638/18341/17
Суддя: Семіряд І. В.
Дата ухвалення: 2018-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а /638/839/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2018 року суддя Дзержинського районного суду м. Харків Семіряд І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради про визнання дії протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

01.12.2017 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправними дії Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської Ради щодо відмови у наданні будівельного паспорта та поверненню пакета документів, доданих до заяви позивача від 27.03.2017 року про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, зобов'язати відповідача надати позивачу будівельний паспорт на забудову земельної ділянки розміром 0,0583 га, кадастровий номер НОМЕР_1, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вона є власником житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресом АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 27.08.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловою О.М. за реєстровим номером 1114. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - номер запису про право власності 2248774 від 27.08.3013 р., внесено державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловою О.М. на підставі рішення про державну реєстрацію прав № 5307164 від 27.08.2013 р. Житловий будинок з надвірними будівлями розташований на земельній ділянці площею 580 кв.м, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_1.

21.03.2016 було зареєстровано право власності на земельну ділянку, на підставі Рішення 4 сесії 7 скликання Харківської міської ради від 24.02.2016 Рішення про державну реєстрацію права від 21.03.2016 р. за індексним номером 28853229. Цільове призначення ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд

27.03.2017 вона звернувся до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану за виготовленням Будівельного паспорту для забудови земельної ділянки. У відповіді Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 03.04.2017 у виготовленні Будівельного паспорту Позивачу було відмовлено з посиланням на невідповідність намірів забудови моєї земельної ділянки плану зонінгу м. Харкова, затвердженого рішенням сесії Харківської міської ради від 27.02.2013 р. № 1024/13 зі змінами, затвердженими рішенням сесії Харківської міської ради 26.10.2016 р. №396/16.

Для надання розгорнутої інформації стосовно обґрунтування відмови до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану звернувся адвокат ОСОБА_3, згідно до договору, з адвокатськими запитами від 20.05.2017 та 13.07.2017.

Департаментом містобудування, архітектури та генерального плану були надані відповіді № 2707/0/27-17 від 30.05.2017 та № 3904/0/27-17 від 17.07.2017 р. в яких не міститься обґрунтування та конкретних підстав невідповідності наданих мною ескізів забудови моєї земельної ділянки вимогам містобудівної документації.

Позивач вважає такі дії відповідача щодо відмови у наданні будівельного паспорту та повернення документів незаконними, та такими, що порушують право приватної власності в частині користування земельною ділянкою за призначенням та вимоги ч.1ст.41 Конституції України, частину 3 статті 18, частину 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Не надання їй будівельного паспорту стає перешкодою для ведення будівництва на належній мені земельній ділянці та для використання її, як об'єкта права власності за визначеним цільовим призначенням.

23.01.2018 представником позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку для звернення до суду, мотивуючи тим, що відповідь Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 03 квітня 2017 року, з якого починається відлік порушеного права, не містить у тексті відмови обґрунтування та посилання на норми закону, які стали підставою для відмови та повернення документів Позивачу. Зважаючи на вимоги до позовної заяви, що визначені у п.4 ч.1 ст.106 КАСУ (редакція на час звернення), то позивач має обґрунтувати у позові правову позицію, щодо вимог до суду. З відповіді від 03.04.2017 року обґрунтувати позов не надавалося можливим, бо незрозумілі були правові підстави відмови. З цією метою були направлені запити до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 20.05.2017 року, на яке також не було надане правове обґрунтування відмови, та 13.07.2017 року на яке отримано відповідь 20.07.2017 року з посиланням на вимоги ст.1, 5 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та на рішення Харківської міської ради від 27.02.2013року №1024/13 зі змінами, затвердженими рішенням Харківської міської ради від 26.10.2016 року №396/16.

Тобто, правова позиція відмови Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради стала відома Позивачу лише з отриманням останньої відповіді від 17.07.2017 року.

16.02.2018 від представника відповідача до суду надійшов письмовий відзив на позов, в якому зазначено, що Департамент в повному обсязі заперечує проти задоволення адміністративного позову ОСОБА_1. вимоги та доводи, викладені в ньому, вважає необґрунтованими та такими, що не відповідають нормам матеріального та процесуального права, оскільки згідно п.п. 41. 42 ч. 2 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до виключної компетенції міської ради належить прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій. Цією ж статтею визначено, що план зонування території (зонінг) - це містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Частина 1 ст. 8 вказаного Закону передбачає, що план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Так як план зонування території приймається на основі генерального плану міста, то необхідно зазначити, що згідно зі ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

За приписами ст.ст. 17-18 цього Закону рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада; план зонування території затверджується на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

Також згідно з ч. 2 ст. 16 того ж Закону містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях.

Відповідно до п. 1.2. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі - Порядок), будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Вказане свідчить про те, що за будівельним паспортом не можуть будуватись індивідуальні (садибні) житлові, садові, дачні будинки, що є вищими за 2 поверхи.

Предметом позову є спір, що виник у зв'язку з наміром ОСОБА_1 отримати будівельний паспорт забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1, яка відповідно до плану зонування території міста Харкова належить до житлової зони, а саме: підзони змішаної багатоповерхової забудови та громадської забудови Ж-3 (багатоквартирні житлові будинки 4-5 пов.), Ж-4 (багатоквартирні житлові будинки 6-16 пов.). Вказані відомості, зокрема, підтверджуються кадастровою довідкою від 28.08.2017 № КД 93 2017, наявної серед додатків до адміністративного позову.

Таким чином, посилається відповідач у своєму відзиві, враховуючи обов'язковість до виконання актів міської ради всіма розташованими на території міста Харкова органами та громадянами. Позивач при забудові земельної ділянки повинен керуватися правилами та приписами, які встановлені чинним законодавством України та підзаконними нормативно- правовими актами, зокрема, рішеннями міської ради.

Крім того, невідповідність намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні - плану зонування території міста Харкова мала місце, оскільки позивач мав намір побудувати об'єкт, який не є багатоквартирним житловим будинком від 4 до 5 поверхів або від 6 до 16 поверхів, а тому дії Управління містобудування та архітектури Департаменту щодо відмови у видачі будівельного паспорту листом від 03.04.2017 були зумовлені наявністю фактів, зазначених в абзаці 2 п. 2.4 Порядку, а отже підстав вважати їх неправомірними нема. Крім того, відсутні також підстави вважати, що будь-які дії Департаменту або підконтрольних йому управлінь створили чи створюють перешкоди у подальшому використанні позивачем належної йому земельної ділянки та об'єктів нерухомості, розташованих на ній, за цільовим призначенням.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Положеннями ч. 5 ст. 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотання однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши та оцінивши докази у їх сукупності дійшов до наступного.

23.01.2018 представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку для звернення до суду, яке підлягає задоволенню виходячи з знаначеного.

Відповідно до положень частини 1 ст. 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення до адміністративного суду, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у адміністративному позові доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду, приходить до висновку про поважність причин пропуску строку для звернення до суду, а тому його необхідно поновити.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресом АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 27.08.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловою О.М. за реєстровим номером 1114. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - номер запису про право власності 2248774 від 27.08.3013 р., внесено державним реєстратором приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Орловою О.М. на підставі рішення про державну реєстрацію прав № 5307164 від 27.08.2013 р. (а.с. 8-15)

Житловий будинок з надвірними будівлями розташований на земельній ділянці площею 580 кв.м, кадастровий номер ділянки - НОМЕР_1, цільове призначення ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (а.с. 16-19)

27.03.2017 ОСОБА_1 звернувся до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану за виготовленням Будівельного паспорту для забудови земельної ділянки. (а.с. 20)

У відповіді Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану від 03.04.2017 у виготовленні Будівельного паспорту позивачу було відмовлено з посиланням на невідповідність намірів забудови моєї земельної ділянки плану зонінгу м. Харкова, затвердженого рішенням сесії Харківської міської ради від 27.02.2013 р. № 1024/13 зі змінами, затвердженими рішенням сесії Харківської міської ради 26.10.2016 р. №396/16. (а.с. 21)

Представник позивача - адвокат ОСОБА_3 звернувся до відповідача з адвокатськими запитами від 20.05.2017 та від 13.07.2017, щодо обґрунтування відмови Департамента містобудування, архітектури та генерального плану у видачі будівельного паспорту.

Департаментом містобудування, архітектури та генерального плану надав відповідь № 2707/0/27-17 від 30.05.2017, в якій зазначив, що для отримання повної та обґрунтованої інформації, йому необхідно звернутися з письмовим запитом на ім'я Харківського міського голови.

Відповідно до листа Департаментом містобудування, архітектури та генерального плану ХМР № 3904/0/27-17 від 17.07.2017 земельна ділянки по АДРЕСА_1 розташована у житловій зоні, а саме: підзони змішаної багатоповерхової забудови та громадської забудови Ж-3 (багатоквартирні житлові будинки 4-5 пов.), Ж-4 (багатоквартирні житлові будинки 6-16 пов.). Ескіз намірів забудови земельної ділянки наданий позивачем до заяви від 27.03.2017 та пакет документів не відповідав вимогам містобудівної документації, у зв'язку з чим повернуто заявнику.

Однак суд не погоджується з висновками відповідача з огляду на таке.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 року (далі - Порядок), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.4 Порядку передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику, зокрема, з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно рішення Харківської міської ради від 27.02.2013 року № 1024/13 «Про затвердження плану зонування території (зонінгу) міста Харкова», зі змінами, затвердженими рішенням сесії Харківської міської ради від 26.10.2016 року № 396/16 «Про затвердження внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Харкова», належна позивачу земельна ділянка віднесена до зони змішаної багатоквартирної житлової забудови та громадської забудови Ж-3 та до змішаної багатоквартирної житлової забудови та громадської забудови Ж-4, прийняте без врахування частини 3 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

Так, частиною 5 статті 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Частиною 2 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

У зв'язку з відмовою відповідачем видати будівельний паспорт позивачу, порушено право останнього на забудову земельної ділянки в межах її цільового призначення.

Крім того, частиною 3 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» також передбачено, що зонування території здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території.

Таким чином, відповідач, відмовляючи позивачу у видачі будівельного паспорта, діяв неправомірно, з порушенням прав позивача, за таких обставин, позовні вимоги є обґрунтованими, а тому позов необхідно задовольнити.

Аналогічна правова позиція викладена Вищим адміністративним судом України у постанові від 16 серпня 2017 року К/800/35694/16 (Справа № 405/4066/16-а, (2-а405/83/16)

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судові витрати, що складаються з судового збору у сумі по 640 грн. суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради.

На підставі викладеного, керуючись: ст. ст. 2, 139,229, 245, 262, 263 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради про визнання дії протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк для звернення до суду.

Визнати протиправними дії Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської Ради щодо відмови у наданні будівельного паспорта та поверненню пакета документів, доданих до заяви позивача від 27.03.2017 року про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1, зобов'язати відповідача надати позивачу будівельний паспорт на забудову земельної ділянки розміром 0,0583 га, кадастровий номер НОМЕР_1, розташованої за адресою: АДРЕСА_1

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного адміністративного суду Харківської області через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну чистини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.В. Семіряд