Справа № 826/14813/17
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2018-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/58
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 березня 2018 року 15:39 № 826/14813/17

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РГК ТРЕЙДІНГ"

до Офісу великих платників податків ДФС

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №

Суддя О.В.Головань

Секретар Б.О.Литвин

Представники:

Від позивача: Архангельська Ю.С. - п/к (дов. від 07.03.18 р.)

Від відповідача: Шлапак Н.В. - п/к (дов. від 20.02.18 р.)

Обставини справи:

Позовні вимоги заявлені про визнання протиправним та скасування податкове повідомлення-рішення Офісу платників податків ДФС України від 23.08.17 р. №. В судовому засіданні 13.03.18 р. оголошено резолютивну частину рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "РГК Трейдинг" (код 38863790), 01601, вул. Мечникова, 2, літ. "А", перебуває на податковому обліку в Офісі платників податків ДФС України, є платником ПДВ згідно свідоцтва від 14.08.13 р. №200137154.

На підставі п. 200.1 ст. 200, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, ст. 76 Податкового кодексу України контролюючим органом проведено камеральну перевірку ТОВ "РГК Трейдинг" щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 10.11.15 р. по 07.10.16 р., про що складено акт перевірки від 01.08.17 р. №2653/28-10-41-06/38863790.

Згідно акту встановлено, що за період з 10.11.15 р. по 07.10.16 р. товариство в податкових деклараціях з податку на додану вартість включило до складу податкових зобов'язань 27 податкових накладних по взаємовідносинах з контрагентами-покупцями, зареєстрованих з порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних, передбачених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, на загальну суму ПДВ 60 064 766, 72 грн.

14.08.17 р. товариство подало заперечення на акт камеральної перевірки, які не враховано контролюючим органом згідно листа від 19.08.17 р. №43863/10/28-10-41-06-16.

23.08.17 р. за наслідками перевірки, на підставі ст. 120-1 Податкового кодексу України до товариства застосовано штрафні санкції у розмірі 6 006 476, 67 грн., що становить 10% від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних.

Згідно рішення про результати розгляду скарги від 02.11.17 р. №24962/6/99-99-11-01-25 за результатами адміністративного оскарження в задоволенні скарги товариства відмовлено.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "РГК Трейдинг" - вважає оскаржуване податкове повідомлення-рішення протиправним та просить його скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що досліджуючи період з 10.11.15 р. по 07.10.16 р., необхідно було застосовувати законодавство, що було чинним у цей період.

Посилання контролюючого органу на можливість проведення камеральної перевірки у трирічний строк з дня подання декларації відповідно до п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України спростовується тим, що вказані зміни набули чинності лише 01.01.17 р., і відтак, вказані положення законодавства можуть застосовуватись лише щодо перевірки помилок (порушень) в податкових деклараціях, поданих після вказаної дати, згідно ст. 58 Конституції України.

Відповідно до п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в чинній до 01.01.17 р. редакції камеральна перевірка могла бути проведена лише протягом тридцяти календарних днів після завершення граничних термінів отримання податкової декларації.

В даному випадку терміни проведення камеральної перевірки завершилися 01.04.17р. після подачі річної декларації за 2016 р.

Також позивач посилається на вихід контролюючим органом за межі повноважень під час проведення камеральної перевірки, оскільки її предмет становить лише встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальна перевірка правильності оформлення документів податкової звітності, повноту правильності складання розрахунків за податковими платежами, і не передбачає встановлення порушень термінів реєстрації податкових накладних, що підтверджується Методичними рекомендаціями щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.13 р. №165.

Відповідач - Офіс платників податків ДФС України - проти задоволення позовних вимог заперечив з таких підстав.

Відповідач зазначає, що камеральну перевірку щодо позивача проведено згідно вимог законодавства, в межах повноважень контролюючого органу.

Також відповідач зазначає, що листом ДФС від 03.03.17 р. №709/4/99-99-15-03-02-15 надано роз'яснення стосовно застосування штрафних санкцій на підставі п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України, і випадок позивача підпадає під ці випадки.

У додаткових поясненнях відповідач посилається на те, що в межах 30-денного терміну може бути проведена камеральна перевірка лише податкової декларації або уточнюючого розрахунку, тоді як своєчасність реєстрації податкової накладної проводиться в межах строків, встановлених ст. 102 Податкового кодексу України.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають до задоволення з таких підстав.

Згідно п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України (станом на час проведення перевірки - 01.08.17 р.) у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Згідно пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Камеральна перевірка ТОВ "РГК Трейдинг" щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 10.11.15 р. по 07.10.16 р., про що складено акт перевірки від 01.08.17 р. №2653/28-10-41-06/38863790, проведена контролюючим органом згідно вказаних вище положень законодавства, для перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Перевірку проведено контролюючим органом згідно положень Податкового кодексу України в редакції, чинній станом на час проведення перевірки.

Суд не може погодитися з твердженням позивача, що перевірка мала проводитися згідно положень Податкового кодексу України, чинних у період, який перевіряється, а саме.

Норми податкового законодавства, що визначають підстави та процедуру здійснення податкового контролю, в тому числі, і у вигляді податкової перевірки, не є нормами права, що встановлюють відповідальність за порушення податкового законодавства, тому ці положення застосовуються в редакції, чинній станом на час здійснення відповідного заходу контролю.

Гарантії ст. 58 Конституції України, згідно якої закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи; ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення, стосуються саме норм матеріального права, які безпосередньо встановлюють відповідальність за порушення податкового законодавства.

Норми матеріального права дійсно не можуть застосовуватися до правовідносин, що виникли до запровадження відповідної норми.

В даному випадку порушення норм податкового законодавства, що було встановлене під час камеральної перевірки, передбачене ст. 120-1 Податкового кодексу України, згідно якої порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Вказане положення Податкового кодексу України не змінилося з часу періоду перевірки - з 10.11.15 р. по 07.10.16 р. по час проведення перевірки у 2017 р. і в такій редакції і застосовано до позивача.

Це стосується також і п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України, яким визначено строк реєстрації податкової накладної, і яка застосована відповідачем в редакції до 01.01.17р.

Згідно п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в редакції станом на 10.11.15 р. реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Згідно п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в редакції станом на 21.09.16 р. реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Розрахунок штрафних санкцій, доданий до акту перевірки від 01.08.17 р. №2653/28-10-41-06/38863790, свідчить про застосування відповідачем п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в редакції, чинній станом на дату виписки та реєстрації податкових накладних.

Також суд зазначає, що п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в редакції до 01.01.17 р. було передбачено 30-денний термін, що настає за граничним терміном отримання податкової декларації, для проведення контролюючим органом камеральної перевірки лише заявлених у ній даних, а не з будь-якого іншого приводу.

В даному випадку згідно акту перевірки від 01.08.17 р. №2653/28-10-41-06/38863790 проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, а не перевірку заявлених у податкових деклараціях даних, тому посилання на порушення п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України в редакції до 01.01.17 р. в будь-якому випадку не можна визнати обґрунтованими.

Вказане підтверджується також правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.01.18 р. у справі №820/3055/17 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/72323992), яку суд враховує в порядку ч. 5 ст. 242 КАС України.

Окремо суд зазначає, що для проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних достатнім є використання даних Єдиного реєстру податкових накладних, і це не потребує витребування у платника додаткових документів та проведення аналізу інформації, що не входить до предмету камеральної перевірки.

Зокрема, це відповідає вимогам пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України в редакції і до 01.01.17 р., згідно якої камеральна перевірка проводиться на підставі даних, в тому числі, Єдиного реєстру податкових накладних.

Можливість проведення камеральної перевірки на підставі даних Єдиного реєстру податкових накладних була передбачена вже згідно пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України в редакції станом на листопад 2015 р., згідно якої камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Таким чином, відповідач, проводячи камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних у 2017 р. по податкових накладних за період з 10.11.15 р. по 07.10.16 р., не скористався жодними новими правами, що виникли у нього після 2017 р.

Щодо посилань позивача на Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця, затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.13 р. №165, то суд звертає увагу, що вказаний акт прийнято у 2013 р. і останні зміни до нього вносилися також у 2013 р., тоді як станом на 01.08.17 р. до положень КАС України, що регулюють питання проведення камеральних перевірок, внесено суттєві зміни, зокрема, щодо можливості проведення камеральних перевірок на підставі даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, Єдиного реєстру податкових накладних, тоді як станом на 2013 р. камеральна перевірка могла бути проведена виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

За таких обставин вказаний підзаконний нормативно-правовий акт не може бути застосований судом як додаткове джерело права в будь-якому випадку.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З врахуванням вищевикладеного у суду відсутні підстави для висновку про порушення відповідачем як суб'єктом владних повноважень вказаних принципів під час прийняття оскаржуваного рішення.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 293, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позовних вимог відмовити.

2. Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 26.03.18 р.