Справа № 815/324/18
Суддя: Балан Я. В.
Дата ухвалення: 2018-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/324/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2018 року м. Одеса

У залі судових засідань № 17

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Балан Я.В.,

при секретарі судового засідання - Сидоренко Ю.С.

за участю сторін:

представник позивача - Легенченко О.А. (за довіреністю)

представник відповідача - Добров О.І. (за довіреністю,

у режимі відеокоференції з

Окружним

адміністративним судом м. Києва)

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрест-ВВ" до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення; визнання протиправними та скасування картки відмови у прийняті митної декларації, митному оформленні випуск чи пропуску товарів, транспортних засобів транспортних засобів комерційного призначення, -

ВСТАНОВИВ:

До суду з позовом звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Будтрест-ВВ» до Київської міської митниця ДФС про:

- визнання протиправним та скасування рішення Київської міської митниці ДФС коригування митної вартості товарів №UA100110/2017/001338/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001339/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001340/2 від 29 грудня 2017 року.

- визнання протиправними та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2017/01584 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01585 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01586 від 29 грудня 2017 року.

Ухвалою суду від 29.01.2018р. по даній справі відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою суду від 01.03.2018р. доручено Окружному адміністративному суду м. Києва забезпечити проведення судового засіданні у режимі відеоконференції за участю представника Київської державної митниці Держаної фіскальної служби.

Ухвалою суду від 22.03.2018р. закрито підготовче провадження по справі №815/324/18 та за згодою сторін, у той же день, суд перейшов до розгляду справи по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 22 квітня 2017 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будтрест - ВВ» та HENGSHUI LINHAI FIBERGLASS CO., LTD (Китай) було укладено Контракт купівлі-продажу №HLF/BB - 220417. На підставі умов якого продавець продає, а покупець купує товари народного споживання, іменовані надалі «Товари народного споживання», у відповідності з документами відвантаження, узгодженими та підписаними сторонами, на кожну поставку окремо і на умовах, зазначених у даному Контракті та інвойсах і доповненнях до нього (п. 1.1. Контракту). 29 грудня 2017 року для визначення митної вартості за електронними митними деклараціями № UA100110/2017/117367, № UA100110/2017/117368, № UA100110/2017/117366 від 29 грудня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будтрест - ВВ» було надіслано до Київської міської митниця ДФС наступні документи: копію контракту купівлі-продажу №HLF/BB - 220417 від 22.04.2017р., укладеного між ТОВ «Будтрест - ВВ» та HENGSHUILINHAIFIBERGLASSCO., LTD (Китай); копії інвойсів №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р.; копії коносаментів №MRFB17101679B від 07.11.2017р., №MRFB17101679A від 07.11.2017р., №MRFB17110680 від 11.11.2017р.; копії пакувальних листів №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., № HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р.; копії CMR №354 від 28.12.2017р., №423 від 28.12.2017р., №967 від 28.12.2017р., №010 від 28.12.2017р., №063 від 28.12.2017р.; копії прайс - листів продавця HENGSHUILINHAIFIBERGLASSCO., LTD (Китай) від 04.08.2017 року та від 11.10.2017 року. Рішеннями №UA100110/2017/01584 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01585 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01586 від 29 грудня 2017 року відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою позивачем митною вартістю та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA100110/2017/001338/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001339/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001340/2 від 29 грудня 2017 року. Приймаючи оскаржуване рішення про коригування митної вартості, митний орган виходив з того, що метод за ціною договору не застосовується, у зв'язку з зазначенням у наданих позивачем пакувальних листах умов поставки CIF-Одеса, а в інвойсах CPT-Київ, у зв'язку з чим, відповідач дійшов помилкового висновку про наявність підстав про включення до фактурної вартості задекларованих товарів складових митної вартості та посилався на ту обставину, що наданий позивачем прайс-лист продавця може розглядатись виключно в якості комерційної пропозиції певному клієнту. Однак, позивач вважає, що документи подані декларантом для митного оформлення товару за ціною Контракту відповідають вимогам ст. 53 Митного кодексу України, є належними та допустимими та підтверджують числове значення митної вартості товару, не мають розбіжностей, а тому визначення митним органом митної вартості товару та коригування її в сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства. З цих підстав позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги просила задовольнити.

Представник відповідача, у режимі відео конференції, проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав наведених у відзиві на позовну заяву, зазначивши, що під час проведення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за електронними митними деклараціями, встановлено, що документи, подані для визначення митної вартості товарів відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари: в пункті 4.1 контракту №HLF/ВВ -220417 від 22.04.2017р. передбачено, що умови поставки товару визначаються окремо у наступному інвойсі. В наданих інвойсах №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р. вказано умови поставки CPT-Київ. Невідповідність умов поставки товарів підтверджується відомостями, що вказані у наданих коносаментах №MRFB17101679B від 07.11.2017р., №MRFB17101679A від 07.11.2017р., №MRFB17110680 від 11.11.2017р. У зв'язку з чим, прийняті оскаржувані рішення Київською міською митницею ДФС про коригування митної вартості товарів, а саме: №UA100110/2017/001338/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001339/2 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/001340/2 від 29 грудня 2017 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2017/01584 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01585 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01586 від 29 грудня 2017 року, які на думку представника відповідача є правомірними. (а.с.142-148)

Заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини якими обґрунтовуються вимоги позивача, докази, якими вони підтверджуються, відзив на позов представника відповідача, суд встановив наступне.

22 квітня 2017 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будтрест - ВВ» та HENGSHUI LINHAI FIBERGLASS CO., LTD (Китай) було укладено Контракт купівлі-продажу №HLF/BB - 220417. На підставі умов якого, продавець продає, а покупець купує товари народного споживання, іменовані надалі «Товари народного споживання», у відповідності з документами на відвантаження, узгодженими та підписаними сторонами, на кожну поставку окремо і на умовах, зазначених у даному Контракті та інвойсах і доповненнях до нього (п. 1.1. Контракту). (Т.1, а.с.1-17)

29 грудня 2017 року для визначення митної вартості за електронними митними деклараціями №UA100110/2017/117367 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/117368 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/117366 від 29 грудня 2017 року (Т.1, а.с.171-172, 191-192, 151-152) Товариство з обмеженою відповідальністю «Будтрест - ВВ» було надіслано до Київської міської митниця ДФС наступні документи:

копію контракту купівлі-продажу №HLF/BB - 220417 від 22.04.2017р., укладеного між ТОВ «Будтрест - ВВ» та HENGSHUILINHAIFIBERGLASSCO., LTD (Китай);

копії інвойсів №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р.;

копії коносаментів №MRFB17101679B від 07.11.2017р., №MRFB17101679A від 07.11.2017р., №MRFB17110680 від 11.11.2017р.;

копії пакувальних листів №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., № HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р.;

копії CMR №354 від 28.12.2017р., №423 від 28.12.2017р., №967 від 28.12.2017р., №010 від 28.12.2017р., №063 від 28.12.2017р.;

копії прайс - листів продавця HENGSHUILINHAIFIBERGLASSCO., LTD (Китай) від 04.08.2017 року та від 11.10.2017 року.

Рішеннями №UA100110/2017/01584 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01585 від 29 грудня 2017 року, №UA100110/2017/01586 від 29 грудня 2017 року Київською державною митницею Держаної фіскальної служби відмовлено у митному оформленні товару за заявленою позивачем митною вартістю. (Т.1, а.с.153, 175, 193)

29 грудня 2017 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100110/2017/001338/2, №UA100110/2017/001339/2, №UA100110/2017/001340/2. (Т.1, а.с.154-155, 173-174, 194-195)

Оцінюючи спірні правовідносини, суд звертає увагу на наступне.

Як вбачається, з оскаржуваних рішень про відмову у митному оформленні товару за заявленою позивачем митною вартістю, декларантом для підтвердження числових значень складових митної вартості товару надано інвойс, контракт, пакувальний лист, прас-лист від продавця. У п.4.1. контракту №HLF/ВВ -220417 від 22.04.2017р. передбачено, що умови поставки товару визначаються окремо у наступному інвойсі. В наданих інвойсах №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р. вказано умови поставки CРТ-Київ. Проте, у пакувальному листі зазначені умови поставки СIF-Одеса. У зв'язку з тим, що під час проведення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за електронними митними деклараціями, встановлено, що документи, подані для визначення митної вартості товарів відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митну вартість товарів, що імпортувалась, була скоригована із застосування резервного методу відповідно до ст. 64 МКУ. Визначена митна вартість товарів грується на митній вартості, подібного за якісними характеристиками, митне оформлення якого вже здійснено за МД №UA100010/2017/292867 від 15.12.2017р.

Так, згідно пункту 34-1 частини 1 статті 4 Митного кодексу України, органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, митниці та митні пости.

Відповідно до положень статті 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 51 Митного кодексу України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частиною 1 статті 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (частина 2 статті 52 Митного кодексу України).

У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості (частина 4 статті 52 МК України).

У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей (частини 8, 9 статті 52 МК України).

Відповідно до частини 1 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

- якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 4 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

- виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

- довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

- розрахунок ціни (калькуляцію).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 статті 54 Митного кодексу України).

Частиною 5 статті 54 Митного кодексу України встановлено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

- упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

- проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

- звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

- застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Зокрема, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч. 6 вказаної статті).

Так, під час проведення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за електронними митними деклараціями, встановлено, що в наданих інвойсах №HLF/BB - 20171107 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 20171107 - 1 від 07.11.2017р., №HLF/BB - 201711 від 11.11.2017р. вказано умови поставки CРТ-Київ, однак, у пакувальному листі зазначені умови поставки СIF-Одеса.

Суд вважає, що висновок митного органу про встановлення розбіжностей щодо перевізника товару у наданих до митного оформлення документах є сумнівним. Зокрема, у матеріалах справи наявний лист HENGSHUI LINHAI FIBERGLASS CO., LTD (Китай) від 04.01.2018р., яким продавець пояснив, що мала місце технічна помилка, та вірним слід вважати СРТ-Київ, що відповідає зазначеному в інвойсах. (Т.1, а.с.109)

Таким чином, наявність технічної описки не може слугувати підставою для прийняття рішення митним органом про коригування митної вартості.

Суд критично оцінює посилання представника відповідача відносно того, що числові значення складових митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, не підтверджені документально, оскільки допущені, шляхом технічної помилки, розбіжності щодо відомостей про вид перевезення товару не впливають на числові значення складових митної вартості товару.

Таком чином, суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення давали змогу відповідачу визначити митну вартість товару за ціною контракту.

Суд звертає увагу, що Митного кодексу України чітко встановлено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів та відмова у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю товарів. А саме, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. Сумніви є обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Аналіз вищезазначених норм законодавства свідчить про обов'язок митниці зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 02 червня 2015 року (справа №21-498а15).

Щодо коригування митної вартості товарів, що імпортувалась із застосування резервного методу відповідно до ст. 64 Митного кодексу України, яка грується на митній вартості, подібного за якісними характеристиками, митне оформлення якого вже здійснено за МД №UA100010/2017/292867 від 15.12.2017р., суд зазначає наступне.

Положеннями статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини 1 статті 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов'язані між собою особи або хоч і пов'язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця. Платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця. Платежі необов'язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо). Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов'язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об'єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (частини 5-8 статті 58 МК України).

Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов'язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов'язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв'язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей,напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об'єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Як вбачається зі змісту МД №UA100010/2017/292867 від 15.12.2017р., на підставі якої митним органом здійснено позивачем коригування митної вартості товару, в графі вантажні місця та опис товарів зазначено: інструменти ручні з вбудованим бензиновим двигуном - коси бензинові, нові. Країна виробництва: CNTорговльна марка немає даних: Виробник.

У МД №UA100110/2017/117366 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/117367 від 29.12.2017р., № UA100110/2017/117368 від 29.12.2017р., які позивачем було подано для визначення митної вартості товару до Київської міської митниця ДФС за контрактом купівлі-продажу №HLF/BB - 220417 від 22.04.2017р., зазначено, що:

- за МД №UA100110/2017/117366 від 29.12.2017р., в графі вантажні місця та опис товарів зазначено: Мотокоса модель FORTE БМК-1943, з бензиновим двухтактовим одноциліндровим двигуном, потужність 1,9 кВт - 2,5 к.с., макс. Обертовий момент 2,2 н.м. об'єм двигуна 42,7 смі - 4920 шт.

- МД №UA100110/2017/117367 від 29.12.2017р., в графі вантажні місця та опис товарів зазначено: Мотокоса модель WERK WB-4500 з безиновим двухтактовим одноциліндровим двигуном, потужність 12,2 кВт - 2,9 к.с., макс. Обертовий момент 2,2 н.м. об'єм двигуна 42,7 смі - 3219 шт. в розібраному стані, в комплект входить: двигун з рукояткою керування, штанга алюмінієва з редуктором та валом;

- МД № UA100110/2017/117368 від 29.12.2017р., в графі вантажні місця та опис товарів зазначено: Мотокоса модель WERK WB-4500 з безиновим двухтактовим одноциліндровим двигуном, потужність 12,2 кВт - 2,9 к.с., макс. Обертовий момент 2,2 н.м. об'єм двигуна 42,7 смі - 1615 шт. в розібраному стані, в комплект входить: двигун з рукояткою керування, штанга алюмінієва з редуктором та валом.

Тобто, визначені у вищенаведених митних деклараціях товари, схожі між собою лише країною походження, однак не можливо повністю вважати їх ідентичними.

При прийнятті рішення у даній справі, суд бере до уваги те, що за контрактом купівлі-продажу №HLF/BB - 220417 від 22.04.2017р. ТОВ «Будтрест-ВВ» неоднаразово ввозився товар, а саме мотокоси, які своїми характеристиками збігаються з характеристиками товару за МД №UA100110/2017/117366 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/117367 від 29.12.2017р., № UA100110/2017/117368 від 29.12.2017р., які позивачем було подано для визначення митної вартості товару до Київської міської митниці ДФС.

Так, у матеріалах справи, наявна МД UA№100110/2017/095383 від 14.06.2017р., яка була раніше подана до митного органу за контрактом купівлі-продажу №HLF/BB - 220417 від 22.04.2017р. для визначення митної вартості товару та була прийнята відповідачем, у графі вантажні місця та опис товарів зазначено: інструменти ручні з вбудованим бензиновим двигуном, нові, призначенні для використання в побуті: Мотокоса модель FORTE БМК-1943 з бензиновим, двухтактовим, одноциліндровим двигуном, потужність 1,9 кВт - 2,5 к.с., макс. Обертовий момент 2,2 н.м. об'єм двигуна 42,7 смі - 1500 шт. (Т.1, а.с. 24)

Таким чином, визначена відповідачем митна вартість товару відрізняється від раніше визначених вартостях на той самий товар, зокрема у МД № UA/100/110/2017/095383 від 14.06.2017р.

На підставі зазначеного, суд вважає, що у позивача були «законі сподівання», щодо розмитнення товару, а саме: мотокос з бензиновим двухтактовим одноциліндровим двигуном, за тією ж самою ціною за якою були розмитнені раніше.

Згідно статті 6 Господарського кодексу України загальними принципами господарювання в Україні є свобода підприємницької діяльності, заборона незаконного втручання органів державної влади у господарські відносини.

У відповідності зі ст. ст. 179, 189, 190 Господарського кодексу України при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі вільного волевиявлення, суб'єкти господарювання можуть використовувати у господарській діяльності вільні ціни. При здійсненні експортних та імпортних операцій у розрахунках з іноземними контрагентами застосовуються контрактні (зовнішньоторговельні) ціни. Вільні ціни визначаються суб'єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі види продукції, за винятком тих, на які встановлено державні ціни.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява №33202/96, відповідно до ч.1 п. 39 якого суд повторює, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечить загальній нормі, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий захист, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади й органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Водночас, згідно положень п. 8 ч. 2 ст. 2 КАС України, суд у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень перевіряє, чи прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав свобод та інтересів особи і цілями на досягнення яких спрямоване це рішення.

Згідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративний справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З урахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA100110/2017/001338/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001339/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001340/2 від 29.12.2017р.; визнання протиправною та скасування картки відмови у прийняті митної декларації, митному оформленні випуск чи пропуску товарів, транспортних засобів транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2017/01584 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01585 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01586 від 29.12.2017р.

Відповідно до п. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно платіжного доручення №241 від 23.01.2018р. (а.с.3) позивачем оплачено судовий збір у розмірі 10 572,00 грн. (десять тисяч п'ятсот сімдесят дві гривні).

У відповідності до приписів ст. 139 КАС України, суд стягує за рахунок бюджетних асигнувань з відповідача у справі всі підтвердженні судові витрати у розмірі 10 572,00 грн. (десять тисяч п'ятсот сімдесят дві гривні).

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрест-ВВ" (, місцезнаходження: 65045, м. Одеса, вул. Жуковського, буд. 36, кв. 27) до Київської міської митниці Державної фіскальної служби (місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-А) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA100110/2017/001338/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001339/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001340/2 від 29.12.2017р.; визнання протиправною та скасування картки відмови у прийняті митної декларації, митному оформленні випуск чи пропуску товарів, транспортних засобів транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2017/01584 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01585 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01586 від 29.12.2017р. - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товарів №UA100110/2017/001338/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001339/2 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/001340/2 від 29.12.2017р..

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Київської міської митниці Державної фіскальної служби у прийняті митної декларації, митному оформленні випуск чи пропуску товарів, транспортних засобів транспортних засобів комерційного призначення №UA100110/2017/01584 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01585 від 29.12.2017р., №UA100110/2017/01586 від 29.12.2017р.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Київської міської митниці Державної фіскальної служби (місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, буд. 8-А) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрест-ВВ" (, місцезнаходження: 65045, м. Одеса, вул. Жуковського, буд. 36, кв. 27) судові витрати у розмірі 10 572,00 грн. (десять тисяч п'ятсот сімдесят дві гривні).

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в сроки, встановлені ст. 295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення складене та підписане суддею 02.04.2018р.

Суддя Балан Я.В.