Справа № 208/3026/16-а(2-а/208/209/16)
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2018-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 березня 2018 рокусправа № 208/3026/16-а(2-а/208/209/16)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

суддя - доповідач: Олефіренко Н.А.

судді: Чумака С.Ю. Шальєвої В.А.

за участю секретаря судового засідання: Лащенко Р.В.

За участю представників:

Позивача - Міщук Н.П. ( посвідчення № 029708)

Третьої особи -Крючкова Н.В. ( довіреність від 29.03.2017 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу Приватного підприємства фірма "Бомонд" на постанову Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 27 листопада 2017 р. (суддя Івченко Т.П.) в адміністративній справі № 208/3026/16-а(2-а/208/209/16) за позовом Керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури до Кам'янської міської ради Дніпропетровської області треті особи: Відділ Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області, Приватне підприємство фірма "Бомонд" про визнання рішення незаконним,-

ВСТАНОВИВ:

16.05.2016 року Керівник Дніпродзержинської місцевої прокуратури, діючи в інтересах держави, звернувся до суду із адміністративним позовом до Кам'янської (Дніпродзержинської) міської ради Дніпропетровської області, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: відділ Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області, Приватне підприємство фірма «Бомонд», в якому просив визнати рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» незаконним та нечинним з моменту його прийняття з відновлення редакції рішення Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» станом на 08.07.2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» прийнято з порушенням Законів України "Про оцінку земель", «Про місцеве самоврядування», постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.95 №213 «Про Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» (зі змінами), наказу Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 №18/15/21/11, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, Регламенту Дніпродзержинської міської ради VI скликання, який затверджений рішенням міської ради від 18.11.2010 №03-01/VI та з урахуванням змін до Регламенту, які внесені рішенням міської ради від 27.12.2013 №982-44/VI.

Постановою Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 27 листопада 2017 року адміністративний позов задоволено в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Приватне підприємство фірма "Бомонд" звернулось з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що апелянт не визнає ту обставину, що оскаржуване рішення міської ради фактично призведе до зменшення податкового навантаження у формі плати за землю для суб'єктів господарювання міста, а значить і до зменшення надходжень до місцевого бюджету.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та підтверджено під час апеляційного перегляду, що рішенням Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», вирішено затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ із застосуванням базової вартості 1 м 2 в розмірі 199,64 грн. та ввести її в дію з 01.01.2014.

Відповідно до спірного рішення у правобережній частині міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3 з урахуванням локальних факторів: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні (0,8) та у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (0,8), який в сукупності (добутку) дорівнює 0,64.

Відповідно до спірного рішення для всіх земельних ділянок у лівобережній частини міста при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3 з урахуванням локального фактору місцезнаходження земельної ділянки на намивних (насипних) територіях, який дорівнює 1,02.

Також в зазначеному рішення зазначено, застосувати сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 1 на земельні ділянки, які надані в користування промисловим підприємствам, що є джерелами забруднення.

Спірним рішенням установлено коефіцієнт для розрахунку річної орендної плати за земельні ділянки, розпорядниками яких є Дніпродзержинська міська рада на рівні трикратного розміру земельного податку з 01.01.2014. Вважати таким, що втратить чинність рішення Дніпродзержинської міської ради від 25.06.2012 №475-24/VІ з 01.01.2014року.

В подальшому міська рада прийняла рішення від 08.07.2015р. №1339-64/VI про внесення змін до рішення Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 №842-38/VI, згідно яких для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, якій дорівнює 0,5.

Таким чином, п.1.1, 1.2, 1.3 рішенням міської ради №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» в новій редакції затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ із застосуванням базової вартості 1 м2 в розмірі 199,64 грн. та введено її в дію з 01.01.2014року.

Відповідно до зазначеного рішення для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовано єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, якій дорівнює 0,5.

Також за даним рішенням застосовано сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 1 на земельні ділянки, які надані в користування промисловим підприємствам, що є джерелами забруднення.

Відповідно до вимог Земельного кодексу України, Закону України «Про оцінку земель» та постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.95 №213 «Про Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» (зі змінами), наказом Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 № 18/15/21/11 затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів (далі - Порядок).

На виконання зазначеного Порядку товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки» розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Дніподзержинськ, яка затверджена рішенням Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013року №842-38/VI.

Відповідно до листа відділу Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську від 14.01.2016 року адресованого Дніпродзержинській місцевій прокуратурі з питань застосування прокурором представницьких повноважень з наступним обґрунтуванням.

Відділ зазначає, що згідно вказаної технічної документації на території м.Дніпродзержинськ визначено 16 локальних факторів, які можуть вплинути на загальне значення коефіцієнту Км3, як і інші локальні фактори, що можуть потенційно бути виявлені в м. Дніпродзержинську вже були враховані на стадії визначення коефіцієнту Км2.

В попередній редакції рішення ради єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який в добутку дорівнює 0,64, застосований конкретно лише до двох локальних факторів: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні (0,8) та у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (0,8).

У рішенні Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015р. №1339-64/VІ визначено єдиний сукупний (добуток множення) коефіцієнт Км3 на рівні 0,5, однак не визначається саме із яких сукупних локальних факторів складається Км3 на рівні 0,5. Отримати добуток коефіцієнту Км3 у розмір 0,5 взагалі неможливо, тому що, якщо допустити місце розташування земельної ділянки в найгірших, найбільш несприятливих, обтяжливих умовах по локальним факторам, то необхідно буде перемножити найнижчі, згідно таблиці 1.7 Порядку, коефіцієнти всіх груп локальних факторів: санітарно-гігієнічний (0,8), інженерно-інфраструктурний (0,9), інженерно-геологічний (0,75), історико-культурний (1,06), природно-ландшафтний (1,05), функціонально-планувальний (1,04), і отримати їх добуток 0,625, аж ніяк 0,5.

Так, при прийнятті коефіцієнту Км3 на рівні 0,5, як єдиного сукупного (добутку) коефіцієнту, який буде застосовуватися, не були враховані локальні фактори, які визначені технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ, і їх добуток однозначно буде більшим від 0,5, але використанню підлягає нічим не обґрунтований Км3, який встановлений оскаржуваним рішенням ради.

Також відділ наголошує, що після прийняття Дніпродзержинською міською радою рішення від 08.07.2015р. №1339-64/VІ з 01.01.2016 під час розрахунку нормативної грошової вартості конкретної земельної ділянки підлягає застосовуванню не сукупний коефіцієнт Км3 (який повинен складатися із добутку конкретно визначених локальних факторів), а єдиний коефіцієнт Км3 на рівні 0,5, що у свою чергу протирічить наказу Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 №18/15/21/11 «Про Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів».

Колегія суддів під час перегляду справи в порядку апеляційного оскарження дійшла висновку про таке.

Відповідно до частини 3 статті 53 КАС України з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами або виключними обставинами для представництва інтересів громадянина або держави.

Відповідно до частини 4 статті 53 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві, скарзі обгрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже, прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

За правилами частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У межах даного спору Дніпродзержинська місцева прокуратура оскаржує рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», як неправомірне відносно встановленої нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, а також зазначили, що рішення прийнято з порушенням процедури передбаченої регламентом.

Наявність передбачених статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» обставин для подання позову Дніпродзержинська місцева прокуратура обґрунтовує тим, що Відділ Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області є органом, який уповноважений здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах, проте не скористався своїм правом на звернення до суду вчасно.

Відповідно до положень статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог.

Під час апеляційного перегляду справи встановлено, що порушення з приводу встановленого порядку регламентом, виявлено в ході здійснення ознайомлення зі спірним рішенням, та документально підтверджене листом - зверненням відділу Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області про невідповідність спірного рішення діючим нормативно-правовим актам.

До адміністративного позову позивач долучив копію листа відділу Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області, який став підставою для розгляду даного питання.

За змістом даного листа вбачається, що 14 січня 2016 року виконуючий обов'язки начальника відділу Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області звернувся до керівника Дніпродзержинської міської прокуратури з проханням вирішити питання щодо правомірності та законності рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинська», яким встановлено для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1,3 при розрахунку нормативної грошової оцінки застосувати єдиний сукупний коефіцієнт км3, який дорівнює 0,5.

Підставою звернення зазначено, що саме відділ Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області не згоден з зазначеним рішенням та вважає що рішення суперечить вимогам діючих нормативно-правових актів України.

За таких обставин колегія суддів зазначає, що рішення Дніпродзержинської міської ради 38 сесії VI скликання від 12.07.2013 року № 842-38/VI "Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ" позивач мав можливість дізнатись з дня його офіційного оприлюднення - 13 липня 2013 року, адміністративний позов було подано 16.05.2016 року, тобто поза межами установленого статтею 99 КАС України шестимісячного строку звернення до суду (в редакції, чинній на час вчинення оскаржуваної процесуальної дії).

Відповідно до частини 1 статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Судова колегія вважає необґрунтованими посилання позивача на ту обставину, що підстави для звернення з вищезазначеним позовом виникли виключно після отримання прокуратурою лист відділу Держгеокадастру у м.Дніпродзержинську Дніпропетровської області, за змістом якого останній ухилився від захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

Колегія суддів зазначає, що наведені обставини не змінюють початку перебігу строку звернення з адміністративним позовом.

У рішенні від 8 квітня 1999 року N 3-рп/99 Конституційний Суд України, зокрема, зазначив, що із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту.

При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів.

Відповідні положення про самостійне визначення прокурором у чому полягає порушення інтересів держави та необхідності їх захисту закріплені у частині 2 статті 60 КАС України. Отже позиція органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не впливає на перебіг строку звернення до суду.

При цьому у постанові від 3 листопада 2015 року (справа 21-2008а15) Верховний Суд України, аналізуючи положення абзацу 2 частини другої статті 99 КАС України про початок обчислення строку звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень та виникнення підстав, що дають право на звернення з позовом, зазначив, що підставою для такого звернення є факт порушення, вчинений у певний час, а не факт, коли стало відомо про це прокурору.

У справі Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" від 25.01.2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов'язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає пропущеним позивачем строк на звернення до суду із вищезазначеним, встановленого ст.99 КАС України, а тому висновки про наявність підстав для залишення позову без розгляду ґрунтуються на правильному застосуванні норм процесуального права.

Щодо доводів позивача про порушення процедури прийнятті спірного рішення що також на його думку дає підстави для його скасування колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, за рішенням суду від 01.03.2018 року у справі №208/1185/14-а(2-а/208/137/15) переглядалося питання щодо правомірності та законності спірного рішення та є встановленими факти відповідності спірного рішення Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

З урахуванням викладеного, виходячи з приписів ч.4 статті 78 КАС обставини встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі що набрало законної сили не доказуються при розгляді іншої справи у якій беруть участь ті самі особи або особа стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом, колегія суддів вважає , що правова оцінка надана попередніми судами певному факту не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин.

З урахуванням наведеного, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з підстав, передбачених частиною першою статтею 319 КАС України із залишенням адміністративного позову без розгляду за пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України.

Керуючись ст. ст. 315, ч. 1 ст. 319, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства фірма "Бомонд" - задовольнити частково.

Постанову Заводського районного суду м.Дніпродзержинська від 27 листопада 2017 р. в адміністративній справі № 208/3026/16-а(2-а/208/209/16) - скасувати.

Адміністративний позов Керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури - залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до суду касаційної інстанції в строк, передбачений ст. 329 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 22.03.2018 року.

Суддя - доповідач: Н.А. Олефіренко

Суддя: С.Ю. Чумак

Суддя: В.А. Шальєва

Згідно з оригіналом.

Помічник судді Ю.О.Поплавська