Справа № 826/16769/16
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2018-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

О К Р Е М А Д У М К А СУДДІ
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Григорович П.О. висловлює окрему думку в адміністративній справі
до треті особиМіністерства юстиції України Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України ОСОБА_2, Приватне акціонерне товариство «Орджонікідзевський рудоремнотний завод»
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчини дії
У даній справі колегіальний склад суду прийняв рішення про відмову в задоволенні позову дійшовши висновку про відсутність з боку відповідача порушень положень Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128 та, разом з тим, вважаючи, що державний реєстратор Соколенко Т.Г., під час вчинення спірних реєстраційних дій, мала зупинити розгляд документів, поданих для державної реєстрації, відповідно до пункту 2 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», оскільки на засіданні 10.07.2016 наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ», яке було оформлено протоколом засідання наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ» від 10.07.2016 № 10/07-2016, були присутні три з чотирьох членів наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ», у той час, як відповідно до підпункту 8 пункту 9.64 статуту ПрАТ «ОРРЗ» припинити повноваження голови та членів правління ПрАТ «ОРРЗ» наглядова рада може, лише якщо за таке рішення проголосують всі члени наглядової ради одноголосно.
Відповідно до статті 34 Кодексу адміністративного судочинства України, усі питання, що виникають під час колегіального розгляду адміністративної справи, вирішуються більшістю голосів суддів.
При прийнятті рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання судового рішення. Головуючий у судовому засіданні голосує останнім.
Суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються особи, які беруть участь у справі, без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.
Не погоджуючись із прийнятим у даній справі судовим рішенням, висловлюю сумнів щодо правильності тлумачення положень пунктів 9,10 та 11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128, аргументуючи свою думку наступним.
Частиною другою статті 2 Кодекс адміністративного судочинства України закріплено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуваннях усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Процедуру розгляду відповідно до Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі - Закони) скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації, територіального органу Мін'юсту (далі - суб'єкт оскарження), що здійснюється Мін'юстом та його територіальними органами (далі - суб'єкт розгляду скарги) визначає Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128 (далі також - Порядок).
Відповідно до пункту 8 Порядку, під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об'єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб'єкта оскарження, і вирішує:
1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб'єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб'єкта оскарження;
2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб'єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб'єктом оскарження на законних підставах;
3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні;
4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора);
5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
Згідно з пунктом 9 Порядку, під час розгляду скарги по суті обов'язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб'єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб'єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.
Пунктом 10 Порядку закріплено, що суб'єкт розгляду скарги своєчасно повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів:
1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі);
2) шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін'юсту;
3) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах що додаються до скарги).
Відповідно до пункту 11 Порядку, копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги по суті. Суб'єкт оскарження має право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов'язково приймаються комісією до розгляду.
У разі повідомлення скаржником та/або його представником, іншими особами, які беруть участь у розгляді скарги по суті, про наявність судового спору між тими самими сторонами, з того ж предмета, з тих же підстав, про які зазначено у скарзі, ними надається копія відповідного рішення суду на засідання комісії.
У результаті системного аналізу положень пунктів 9 та 10 Порядку, в сукупності з вищенаведеними обставинами справи, вважаю, що в даному випадку ОСОБА_1 є заінтересованою особою, відомості про якого містилися у відповідному реєстрі, отже він мав бути обов'язково запрошений відповідачами під час розгляду скарги по суті, в один із способів, передбачених пунктом 10 Порядку.
Невиконання відповідачами вказаного обов'язку позбавило ОСОБА_1, як безпосередньо заінтересованої особи у результаті розгляду скарги ОСОБА_2, взяти участь у розгляді скарги, надати пояснення та/або заперечення, що могло вплинути на прийняття рішень за результатами розгляду скарги (спірних рішень у справі).
Окрім того, не погоджуючись із прийнятим у даній справі судовим рішенням, висловлюю сумнів щодо правильності тлумачення положень Статуту ПрАТ «ОРРЗ», аргументуючи свою думку наступним.
Відповідно до підпункту 8 пункту 9.64 Статуту ПрАТ «ОРРЗ» до виключної компетенції Наглядової ради Товариства належить, зокрема, обрання та припинення повноважень Голови і членів Правління. Припинити повноваження Голови Правління товариства Наглядова рада може лише, якщо за таке рішення проголосують всі члени Наглядової ради одноголосно.
Згідно з пунктом 9.73 Статуту ПрАТ «ОРРЗ», кількісний склад Наглядової Ради товариства становить чотири особи та може бути змінений Загальними Зборами акціонерів товариства. У разі не обрання (не призначення) або неможливості обрання (призначення) у встановлений строк, наглядова рада діє до переобрання (призначення).
Пунктом 9.71 Статуту ПрАТ «ОРРЗ» закріплено, що член Наглядової ради товариства не може бути одночасно членом Правління товариства та/або ревізором товариства.
Засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більшість половини складу (пункт 9.80. Статуту ПрАТ «ОРРЗ»).
Рішення Наглядової ради товариства приймається простою більшістю голосів членів Наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу (пункт 9.82 Статуту ПрАТ «ОРРЗ»).

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «ОРРЗ» від 15.04.2014 (протокол № 15/04/14) було обрано Наглядову раду ПрАТ «ОРРЗ» у кількості 4-х осіб, а саме: ОСОБА_2 - Голова, ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - члени Наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ». Рішенням позачергових загальних зборів ПрАТ «ОРРЗ» від 22.05.2015 ОСОБА_2 було обрано Головою Правління ПрАТ «ОРРЗ», у зв'язку з чим його повноваження Голови Наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ» були припинені. Таким чином, у складі Наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ» залишилося 3 члени.

Виходячи з вищезазначеного, рішення від 10.07.2016 (протокол № 10/07-2016), які приймалися на засіданні Наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ» всіма дійсними її членами не можна вважати неправомірними.

Більше того, вважаю за необхідне також зазначити, що відповідачі розглядаючи скарги ОСОБА_2 та приймаючи спірні рішення, фактично, надали оцінку лише положенням протоколу Наглядової ради ПрАТ «ОРРЗ» від 10.07.2016 № 10/07-2016 через призму Закону України «Про акціонерні товариства» та Статуту ПрАТ «ОРРЗ», тобто розглянули скарги поза межами наданих їм повноважень, підміняючи при цьому суд, який уповноважений надавати оцінку зазначеним документам, не надавши оцінку діям державного реєстратора виходячи з положень законодавства, яким врегульований порядок здійснення відповідних спірних реєстраційних дій.

Повний текст окремої думки складений 23.03.2018.

Суддя П.О. Григорович