Справа № 807/1405/17
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2018-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2018 рокуЛьвів№ 876/1136/18

Колегія суддів Львівського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М., Качмара В.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2018 року (суддя - Іванчулинець Д.В., м. Ужгород) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про скасування наказу, поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 07 листопада 2017 року звернувся до суду з позовом до Закарпатської митниці ДФС про визнання незаконним та скасування наказу Закарпатської митниці ДФС від 18 жовтня 2017 року №899-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби»; зобов'язання відповідача поновити позивача на попередній роботі; зобов'язання відповідача виплатити позивачу заробітну плату за час вимушеного прогулу з 25 травня 2017 року; зобов'язання виплатити позивачу моральну шкоду в сумі 45000,00 грн. та витрати на правову допомогу в сумі 4000,00 грн. В обґрунтування позову вказує, що приймаючи відповідне рішення про звільнення позивача, відповідач порушив положення Конституції України та Закону України «Про державну службу», зокрема: не мотивував звільнення, не зазначив, які саме порушення посадових обов'язків були вчиненні позивачем та не виклав обставин справи, не зазначив вид дисциплінарного проступку і відповідно не дав цим діям юридичної кваліфікації, що в свою чергу призвело до прийняття незаконного наказу та відповідно незаконного звільнення позивача із займаної посади та державної служби загалом. Більше того, відповідно до Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Щодо фактів, які мали місце 25 квітня 2017 року та 25 травня 2017 року, за якими було розпочато розслідування, позивач зазначає, що і в першому, і в другому випадку, особисто позивачем не проводився огляд автомобілів, не здійснювалося їх оформлення і як наслідок він не повинен був нести відповідальність за вищезазначені інциденти. У зв'язку з протиправними діями відповідача, з відстороненням позивача від виконання службових обов'язків, не виплата заробітної плати на час відсторонення, що призвело до моральних страждань останнього, який втратив душевний спокій, постійно перебував у роздратованому стані, не мав засобів для забезпечення належного рівня життя свої сім'ї, був позбавлений можливості заробляти на життя працею та все вищеперераховане негативно відобразилось на стані його здоров'я та діловій репутації останнього. У зв'язку з чим, позивач просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду та витрати на правову допомогу.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2018 року у справі №807/1405/17 позов задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано наказ Закарпатської митниці ДФС від 18 жовтня 2017 року за №899-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби». Поновлено позивача з 20 жовтня 2017 року на посаді начальника відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС. Стягнуто з відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 12099,92 грн. Рішення суду в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді начальника відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС та стягнення на користь позивача заробітної плати у межах одного місяця в розмірі 4500,65 (чотири тисячі п'ятсот гривень 65 копійки) грн. звернено до негайного виконання. В решті позовних вимог відмовлено.

З ухваленим у справі рішенням не погодився відповідач, звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив оскаржуване судове рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до наказу Закарпатської митниці ДФС від 03 травня 2017 року №308 проведена тематична перевірка за фактом затримання митними органами Румунії вантажного автомобіля марки «RENAULT», модель «MAGNUM 440» із напівпричепом, р.н.НОМЕР_1, під керуванням громадянина України ОСОБА_2, який 25 квітня 2017 року перетнув митний кордон України через митний пост «Дяково» Закарпатської митниці ДФС та в якому, посадовими особами митних органів Румунії було виявлено приховані від митного контролю 112 000 пачок сигарет марки «ROTHMANS», що підтверджується Актом про результати тематичної перевірки від 10 липня 2017 року. Згідно Акту даний автомобіль, слідував з України до Угорщини із товаром «Деревне вугілля в пакеті (набір барбекю) для грилю вага 0,65 кг. 9504 шт.», вага товару 8200 кг. Відправник товару: ТОВ «ГІГАЛАЙН» (Україна, м. Київ), отримувач: фірма «Cibola» (Угорщина). Згідно інформації наявної в АСМО «Інспектор» функціонального модулю «Диспетчер зони митного контролю», 25 квітня 2017 року о 21 год. 37 хв. в зону митного контролю митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС в напрямку «виїзд з України» по смузі руху «червоний коридор» заїхав вантажний автомобіль, а виїхав із зони митного контролю 25 квітня 2017 року о 22 год. 19 хв. Загальний час перебування в зоні митного контролю становив 42 хв. Відповідно до наявного на контрольному талоні для проходження по «червоному коридору» транспортного засобу, відбитку дато-штампу та ОНП №472, митне оформлення вказаного транспортного засобу було завершено. Згідно витягу із ПІК ЄАІС ДФС України, особиста номерна печатка №472, на час здійснення митних формальностей щодо вантажного автомобіля реєстраційні номерні знаки України НОМЕР_1, була закріплена за головним державним інспектором відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_4

Надалі, Регіональне Митне Управління Клуж-Напока листом №CJR_DRV-5351-4/09.06.2017, проінформувало Закарпатську митницю ДФС про те, що 26 квітня 2017 року о 04 год. 30 хв. (сер. євр. час) в Румунію прибув автомобіль «RENAULT» із напівпричепом, реєстраційні номерні знаки України НОМЕР_1. За змістом даного листа встановлено, що на митному посту «Халмеу» був проведений локальний аналіз ризиків заявленого товару, індикатором якого були: нелогічний маршрут Україна-Румунія-Угорщина, тип вантажного автомобіля, який використовувався, а також спосіб пакування та завантаження товару. В ході здійснення фізичного огляду товару, у декількох коробках замість вугілля були виявлені сигарети марки «ROTHMANS» загальною кількістю 112 100 пачок з українськими акцизними марками.

За результатами проведеної тематичної перевірки проведено дисциплінарне провадження, за результатами якого встановлено, що відповідно до графіку виходу на роботу та журналу реєстрації розподілу особового складу по робочих місцях і прийому та передачі зміни, в робочу зміну з 20 год. 00 хв. 25 квітня 2017 року до 08 год. 00 хв. 26 квітня 2017 року митний контроль та митне оформлення на ділянці «виїзд з України» пункту пропуску «Дякове-Халмеу», вантажного напрямку», здійснював головний державний інспектор відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_4, що підтверджується Висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. У робочу зміну з 20 год. 00 хв. 25 квітня 2017 року до 08 год. 00 хв. 26 квітня 2017 року, посаду начальника відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці обіймав позивач - ОСОБА_1 Водночас, дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Закарпатської митниці ДФС було встановлено, що згідно даних, наявних у АСМО «Інспектор» та ПІК ЄАІС ДФС України вся інформація щодо товару та вантажного автомобіля, який 25 квітня 2017 року перетнув митний кордон України через митний пост «Дяково» Закарпатської митниці ДФС була внесена головним державним інспектором відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_4

Також, під час проведення дисциплінарного провадження були отримані особисті пояснення позивача, щодо обставин здійснення ними 25 квітня 2017 року митних формальностей стосовно вантажного автомобіля. При цьому, у своєму поясненні від 16 травня 2017 року позивач пояснив, що в його посадові обов'язки входить організація роботи відділу щодо боротьби з незаконним переміщенням товарів через митний кордон України, дотримання громадянами митного законодавства України. Також, позивач повідомив, що шляхом аналізу товаросупровідних документів вирішив взяти участь у загальному огляді транспортного засобу, який вже проводився ОСОБА_4, працівником УПМП ОСОБА_5 та працівником ДПС України. Вантаж був розміщений майже до верху приціпу-рефрежиратора, товар знаходився у картонних коробках на палетах, обмотаних прозорою пакувальною стрічкою. У зв'язку із відсутністю на Митному пості «Дяково» технічних можливостей здійснити розвантаження товару, що переміщувався у транспортному засобі державний номерний знак НОМЕР_2), позивач довів до старшого зміни прикордонних нарядів Державної прикордонної служби України в пункті пропуску «Дяково-Халмеу» ОСОБА_6 клопотання про звернення до суміжної сторони про проведення огляду транспортного засобу з використанням розвантажувально-навантажувальної техніки та скануючих систем. Крім того, про здійснення ініціювання проведення огляду суміжною стороною позивач повідомив свого керівника (начальника митного поста «Дяково») службовою запискою ранком після закінчення зміни.

Головний державний інспектор відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_4 у своєму поясненні від 16 травня 2017 року повідомив, що 28 квітня 2017 року йому від начальника відділу митного оформлення №4 ОСОБА_1 стало відомо про те, що ним було направлено інформування до митних органів Румунської Республіки. Рішення про здійснення митних формальностей стосовно даного транспортного засобу та виїзду його із зони митного контролю МП «Дяково» на суміжну сторону було прийнято колективно, а закінчення митних формальностей здійснено ним особисто.

Державний інспектор відділу оперативного реагування №3 Управління протидії митним правопорушенням Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_5 у своєму поясненні від 16 травня 2017 року та від 30 серпня 2017 року повідомив, що 25 квітня 2017 року він здійснював оперативні дії у зоні митного контролю митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС України. Під час здійснення митних формальностей щодо вантажного автомобіля, ним проводилося опрацювання даного вантажного автомобіля та було опитано водія. Здійснюючи візуальний огляд вантажного автомобіля було встановлено, що митне забезпечення відсутнє, вантаж розташований на дерев'яних піддонах до самої стелі. Доступ був можливий тільки до заднього ряду картонних коробок, у яких вантаж відповідав дійсності. Одночасно з цим, ОСОБА_5 зазначив, що у зв'язку з неможливістю доступу до даного вантажу на митному посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС, а також через відсутність технічних можливостей, позивач прийняв рішення щодо інформування митних органів Румунії про даний вантажний автомобіль та повідомив про необхідність проведення огляду даного вантажного автомобіля. Рішення про здійснення митних формальностей стосовно даного транспортного та виїзду його з зони митного контролю митного посту «Дяково» на суміжну сторону, а також про направлення транспортного засобу на огляд із застосуванням скануючих систем, які є у розпорядженні митних органів Румунської Республіки було прийнято позивачем.

Як видно із службової записки позивача від 26 квітня 2017 року начальнику митного посту «Дяково» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_7 під час здійснення митного контролю позивачем було встановлено наявність ризиків порушень митних правил - а саме нелогічний маршрут руху вантажного автомобіля, а саме Україна-Румунія-Угорщина, нехарактерне переміщення вантажу для такого типу напівпричепів, спосіб пакування та завантаженість вантажного автомобіля (під стелю).

Щодо другого епізоду, який мав місце 24.05.2017 та слугував ще однією підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності суд апеляційної інстанції зазначає наступне. Із матеріалів справи та пояснень старшого державного інспектора ВМО №4 митного посту «Дяково» ОСОБА_8, начальника ВМО №4 митного посту «Дяково» ОСОБА_1, старшого державного інспектора відділу оперативного реагування №3 УПМП Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_9 встановлено, що 24.05.2017 після прибуття працівників УВБ в пункт пропуску «Дяково-Халмеу», останні проінформували про можливе приховування від митного контролю товарів у транспортних засобах з державним номерним знаком НОМЕР_3, що знаходився у зоні митного контролю пункту пропуску на виїзд з України. Оскільки даний транспортний засіб вже пройшов митне оформлення, але була наявна інформація від працівників УВБ щодо можливого незаконного переміщення товарів у даному автомобілі, позивачем було прийнято рішення про переведення зазначеного транспортного засобу у «червоний коридор» та у ПІК «Інспектор-2006» проставлена відмітка щодо проведення «поглибленого» митного огляду транспортного засобу, провести який було доручено ОСОБА_8 За результатами митного огляду транспортного засобу виявлено приховані тютюнові вироби торгової марки «Ротманс» у кількості 1600 пачок та відповідно складено протокол про порушення митних правил.

Заступником голови Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Закарпатської митниці ДФС, на ім'я в.о. начальника Закарпатської митниці ДФС було подано Подання про застосування дисциплінарного стягнення до начальника відділу митного оформлення №4 митного посту «Дяково» Закарпатська митниці ДФС ОСОБА_1, у вигляді звільнення з посади державної служби відповідно до пункту 4 частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу» та дисциплінарне провадження щодо останнього вважати завершеним.

18 жовтня 2017 року, наказом Закарпатської митниці ДФС №899-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» позивача було звільнено з державної служби 19 жовтня 2017 року.

Вважаючи такі дії відповідача неправомірними, позивач звернувся із даним адміністративним позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Правовий статус посадових осіб митної служби України, їх права та обов'язки визначаються Конституцією України, Митним кодексом України, а в частині, що ним не регулюється, - Законом України «Про державну службу».

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.569 Митного кодексу України (далі - МК України) працівники органів доходів і зборів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи органів доходів і зборів є державними службовцями. Правове становище посадових осіб органів доходів і зборів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII, який набрав чинності з 01.05.2016, (далі - Закон №889-VIII).

Відповідно до положень ч.1 ст.8 Закону №889-VIII державний службовець зобов'язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки.

Частиною 1 статті 64 Закону №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч.1 ст.65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пунктів 1 та 5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є порушення Присяги державного службовця, невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно з ч.1 ст.66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

Згідно з ч.3 ст.66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п.12 ч.2 ст.65 цього Закону (ч.5 ст.66 Закону №889-VIII).

Звільнення з посади державної служби на підставі ч.5 ст.66 Закону №889-VIII є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, а тому якщо підставою для припинення державної служби є порушення посадовою особою митної служби службової дисципліни, то неможливість застосування за таке порушення до посадової особи заходів дисциплінарного впливу аж до звільнення з митного органу має бути мотивовано.

Із аналізу матеріалів службового розслідування та наказу Закарпатської митниці ДФС від 18 жовтня 2017 року №899-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» апеляційний суд зазначає, що позивач був звільнений саме за наявністю ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 4, 5, 9 частини 2 статті 65 Закону України №889-VIII, однак який саме проступок вчинено позивачем відповідачем не зазначено.

Згідно пунктів 2, 4, 5 та 9 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарними проступками є: порушення правил етичної поведінки державних службовців (пункт 2); дії, що шкодять авторитету державної служби (пункт 4); невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5); використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб (пункт 9).

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд зазначає, що відповідач, приймаючи рішення про звільнення позивача із займаної посади, не врахував усіх обставин, що мають значення для справи, не взяв до уваги пояснень позивача, наданих в ході проведення службового розслідування, у наказі про звільнення відповідачем не зазначено, які саме порушення посадових обов'язків допустив позивач, не вказано вид дисциплінарного проступку і як наслідок не надано діям позивача самостійної правової кваліфікації, що стало причиною видання оскаржуваного наказу, та відповідно звільнення позивача із державної служби. Апеляційний суд також враховує ту обставину, що позивач жодного разу під час проходження служби в митних органах України не був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а також ту обставину, що звільнення з державної служби є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення.

На підставі системного аналізу законодавчих положень та обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що звільнення позивача з посади згідно з наказом Закарпатської митниці ДФС від 18.10.2017 №899-о відбулося з порушенням норм чинного законодавства України, без врахування всіх обставин справи, відтак, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування зазначеного наказу, поновлення позивача на попередній посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягають до задоволення.

Відповідно до ч.1, 2 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв'язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Судом першої інстанції з врахуванням довідки Закарпатської митниці ДФС від 05.12.2017 №35-365, вірно визначено кількість днів вимушеного прогулу позивача та середній заробіток за час вимушеного прогулу, який необхідно стягнути з відповідача.

Частиною 2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994р. Справа «РуїзТоріха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Підсумовуючи, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку про підставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду першої інстанції, а тому підстав для його скасування, суд апеляційної інстанції не вбачає.

Керуючись саттею 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2018 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
В. Я. Качмар
Повне судове рішення складено 28 березня 2018 року.