Справа № 804/833/17
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2018-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 січня 2018 року

справа № 804/833/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Сафронової С.В.

судді: Чепурнова Д.В. Мельника В.В.

за участю секретаря судового засідання: Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу Комунального виробничого підприємства Кам'янської міської ради "Міськводоканал" на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2017 року по справі за позовом Комунального виробничого підприємства Кам'янської міської ради "Міськводоканал" до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИЛА:

31.01.2017 року Комунальне виробниче підприємство Кам’янської міської ради «Міськводоконал» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпропетровського управління офісу великих платників податків ДФС, в якій просило визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 31.10.2016р. № про застосування штрафних санкцій в сумі 64672,44грн. та нарахування пені у розмірі 2812,68грн. за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначалося, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм чинного законодавства. При цьому, позивач був обмежений у можливості своєчасно сплачувати єдиний соціальний внесок, оскільки останній у період з 21.05.2016р. по 22.06.2016р. мав заборгованість із заробітної плати, та виплачував її із запізненням, та як наслідок сплата єдиного соціального внеску здійснювалась одночасно з виплатою заробітної плати.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивачем подана апеляційна скарга, просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якої позов задовольнити.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено та як вбачається з матеріалів справи, що Комунальне виробниче підприємство Кам’янської міської ради «Міськводоконал» перебуває на податковому обліку в Дніпропетровському управлінню офісу великих платників податків ДФС як платник податків та зборів, в тому числі платник ЄСВ.

Відносини, що виникають між контролюючими органами та платниками єдиного внеску, регулюються Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон №2464-VI). та Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, яка затверджена наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015р. №449 із змінами і доповненими, внесеними наказом Міністерства фінансів України від 28.03.2016р. №393 (далі – Інструкція №449).

Встановлено, що СДПІ у м. Дніпропетровську МГУ ДФС, правонаступником якої є Дніпропетровське управління офісу великих платників податків ДФС, відповідно до п.2 ч.10 ст.11 Закону №2464-VI на підставі даних інформаційної системи АС «Податковий блок» 22.07.2016р. проведено камеральну перевірку позивача з питання своєчасності сплати ЄСВ за період з 21.05.2016р. до 22.06.2016р., за результатами якої встановлено несвоєчасну сплату підприємством єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування на загальну суму 326982,20 грн.

У зв'язку з несвоєчасною сплатою позивачем ЄСВ, СДПІ у м. Дніпропетровську МГУ ДФС винесено податкове повідомлення-рішення № від 22.07.2016р. про застосування штрафних санкцій у розмірі 20%, що склало 64672,44грн. та пені у розмірі 2812,68грн. (0,1% від суми недоплати за кожний день прострочення).

Встановлено, що рішенням ДФС України від 07.09.2016р. №2/10/218-10-10-4-33 скаргу позивача задоволено частково, а саме: скасовано рішення від 22.07.2016р. № та зобов’язано винести нове відповідно до норм чинного законодавства.

Підставою для скасування рішення від 22.07.2016р. № стало те, що СДПІ у м. Дніпропетровську МГУ ДФС при винесені вищевказаного рішення не враховано зміни, які були внесені Наказом Міністерства фінансів №393 від 28.03.2016р. до Інструкції №449, а саме реквізитів, які передбачені Додатком №12.

На виконання рішення ДФС України від 07.09.2016р. №2/10/218-10-10-4-33 СДПІ у м. Дніпропетровську МГУ ДФС прийнято рішення від 31.10.2016р. №00148002 про застосування штрафних санкцій у розмірі 20%, що склало 64672,44грн. та пені у розмірі 2812,68грн. (0,1% від суми недоплати за кожний день прострочення), яке разом з розрахунком штрафних санкцій було надіслано засобами поштового зв’язку позивачу, та отримано останнім 03.11.2016р.

Як встановлено матеріалами справи та відповідно до пояснень позивача, затримка сплати фінансових зобов’язань по єдиному внеску на загальнообов’язкове соціальне страхування відбулась унаслідок несвоєчасного фінансування, у зв’язку з затримкою по виплаті заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 1, п. 1 ч. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування. Недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом. Платниками єдиного внеску є, зокрема, роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами. Платник єдиного внеску зобов'язаний: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» єдиний внесок нараховується: для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами. Єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, незалежно від джерел їх фінансування, форми, порядку, місця виплати та використання, а також від того, чи виплачені такі суми фактично після їх нарахування до сплати.

Згідно ч. 4 ст. 8 вищевказаного Закону, порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування – Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно п. 1, п. 3, п. 5, п. 6 розділу І, п. 1, п. 2 підрозділу 5 розділу ІІІ Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року № 422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 року за № 751/28881, порядок визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. За даними оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску ДФС та її територіальними органами формується звітність про нарахування та надходження податків, зборів, єдиного внеску, надходження митних та інших платежів до бюджетів, податковий борг, недоїмку зі сплати єдиного внеску, відшкодування податку на додану вартість, результати контрольно-перевірочної роботи, розстрочення (відстрочення) грошових зобов’язань (податкового боргу), надміру сплачені податки, збори, єдиний внесок тощо. З метою контролю за повнотою та достовірністю відображення в ІКП показників щодо надходжень сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджету та єдиного внеску підрозділ, який здійснює облік платежів та інших надходжень, щоденно формує реєстр надходжень і повернень за банківський день та наростаючим підсумком з початку року у розрізі платежів. У разі виявлення розбіжностей між реєстром надходжень і повернень та звітами органу Казначейства про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та про надходження страхових коштів підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, щоденно проводиться опрацювання нерознесених податків, зборів, єдиного внеску та усунення розбіжностей між таким реєстром і звітами органу Казначейства. Перенесення даних про надходження платежів до бюджету вважається проведеним достовірно та повністю у разі відсутності розбіжностей між реєстрами надходжень і повернень, сформованими органами ДФС у розрізі платежів, та відповідними звітами органу Казначейства. Щомісяця не пізніше 4-го числа місяця, що настає за звітним, органи ДФС проводять звірку доходів за кодами класифікації доходів бюджету та надходжень єдиного внеску з органами Казначейства на підставі відповідних звітів станом на 1-ше число місяця, що настає за звітним, та складають відповідні акти звірок.

Згідно п. 1 підрозділу 7 розділу ІІІ вищевказаного Порядку нарахування пені розпочинається: після закінчення строків погашення узгодженого грошового зобов'язання на суму податкового боргу нараховується пеня: при самостійному нарахуванні суми грошового зобов’язання платником податків - після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов’язання, визначеного Податковим кодексом України; при нарахуванні суми грошового зобов’язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов’язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні згідно з Податковим кодексом України; у день настання строку погашення податкового зобов’язання, нарахованого контролюючим органом або платником податків у разі виявлення його заниження на суму такого заниження та за весь період заниження (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження); у день настання строку погашення податкового зобов’язання, визначеного податковим агентом при виплаті (нарахуванні) доходів на користь платників податків - фізичних осіб та/або органом ДФС під час перевірки такого податкового агента.

Варто вказати, що п. 1 підрозділу 7 розділу IV, пп. 3 п. 2 підрозділу 1 розділу V вищевказаного Порядку, визначення органами ДФС податкових зобов’язань платників податків у випадках, не пов’язаних із порушенням податкового законодавства: у разі коли згідно з Податковим кодексом України відповідальність за визначення податкового зобов’язання платника покладається на органи ДФС, суми податкових зобов’язань розраховуються на підставі інформації про суб’єкти та об’єкти оподаткування. До підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, заносяться: внесення до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, сум єдиного внеску, штрафних санкцій та пені, визначених за результатами перевірок платників єдиного внеску, здійснюється на підставі документів, форма яких визначається інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування.

Таким чином, варто враховувати, що нарахування податковим органом штрафних санкцій та пені за своєчасну несплату єдиного внеску на загальнообов’язкове соціальне страхування, здійснюється в автоматичному режимі після перевірки даних платника внеску у інтегрованій картці після надходження сплачених внесків.

Відповідно до частин 2, 8, 12 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. Платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5— 1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця. При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань. Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов'язаннями із сплати єдиного внеску зобов'язань із сплати податків, інших обов'язкових платежів, передбачених законом, або зобов'язань перед іншими кредиторами зобов'язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов'язаннями, крім зобов'язань з виплати заробітної плати (доходу).

Передбачено, що органами доходів і зборів обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів. Не передбачено, що нарахування суми штрафу та пенні за несвоєчасність сплати єдиного внеску здійснюється також на підставі акту перевірки.

Для платників єдиного внеску, ким є позивач, законодавчо визначається обов’язок щодо нарахування та сплати єдиного внесок, що нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця. Передбачено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Згідно частин 1, 10, 11, 14 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов'язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами. На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу. Орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум. Про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску. Суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов'язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення.

Колегія суддів вказує, що вищевказаними нормами передбачено, що посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення про нарахування пені та застосування штрафів. Прийняття такого рішення відбувається не на підставі акту перевірки платника єдиного внеску.

Відповідно до пп. 1, пп. 6, пп. 7 п. 3, п. 8 розділу IV Інструкцію про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року № 449, обчислення єдиного внеску зазначеною категорією платників здійснюється щомісяця на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які нараховується єдиний внесок. Нараховані за відповідний календарний місяць суми єдиного внеску сплачуються платниками не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця незалежно від виплати заробітної плати та інших видів виплат, на суми яких нараховується єдиний внесок. платники під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для відповідних платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, визначені підпунктом 7 цього пункту, або за результатами звірки стану розрахунків платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Єдиний внесок, що підлягає сплаті із сум виплат за період з дня виникнення у платника зобов'язання щодо сплати єдиного внеску до дня включення органом доходів і зборів даних про такого платника до реєстру страхувальників, сплачується (стягується) на загальних підставах за зазначений період.

Слід зауважити, що фінансовий стан платника єдиного внеску не впливає на виплату єдиного внеску, а наявність у позивача заборгованості по заробітній платі не звільняє його від обов’язку сплати єдиного внеску у строки, визначені частиною 8 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування». Законодавчо передбачена відповідальність у вигляді штрафу за порушення термінів сплати єдиного внеску, будь-яких винятків, у тому числі наявність у підприємства фінансових труднощів, не є підставою для невиконання платником єдиного внеску своїх обов’язків.

З огляду на вказане суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення від 31.10.2016 року № прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, у зв’язку з чим підстави для його скасування відсутні.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, постанову суду першої інстанції слід залишити без змін, як таку, що прийнята з додержанням вимог матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України судова колегія, -

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу Комунального виробничого підприємства Кам'янської міської ради "Міськводоканал" - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2017 року – залишити без змін.

Постанова Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у порядку ст.ст. 328 – 329 КАС України.

Головуючий суддя: С.В. Сафронова

Суддя: Д.В. Чепурнов

Суддя: В.В. Мельник