Справа № 800/513/17
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2018-03-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.03.2018
м. Київ

справа № 800/513/17

провадження № П/9901/196/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Головуючого - Бучик А.Ю. (суддя-доповідач),

суддів: Берназюка .О., Гімона М.М., Гриціва М.І., Мороз Л.Л.,

секретар судового засідання Слободян О.М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_4,

відповідач - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів,

представник Погребняк С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_6 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, -

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 187дп-17 від 11 жовтня 2017 року про притягнення його, заступника начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчим органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим, до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ставши співвласниками автомобіля "SKODA FABIA" вартістю 136007,08 грн. 21.03.2017, він фактично набув право лише на половину його вартості, що становить 68003,54 грн. і в даному конкретному випадку не мав обов'язку складати і подавати письмове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані на адресу НАЗК, так як частка його власності у майні, як члена сім"ї, не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, тобто 80000 грн. і суттєві зміни у його майновому стані фактично не відбулись. Наголошує, що будь-яка заява від прокурора АР Крим до КДКП не надходила, жодна перевірка доброчесності відносно позивача за процедурою, визначеною "Порядком проведення таємної перевірки доброчесності прокурорів в органах прокуратури України", затвердженим наказом Генерального прокурора України від 16.06.2016 № 205, не проводилась, і будь-яке документальне підтвердження цьому у матеріалах дисциплінарного провадження відсутнє. Наголошує, що дисциплінарне провадження проведене КДКП поза межами строку, встановленого Законом України "Про прокуратуру", у зв'язку з чим рішення, прийняте за його наслідками, - незаконне.

07 лютого 2018 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи копії постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2017 та копії постанови Апеляційного суду Херсонської області від 17.01.2018 в справі № 766/16750/17, якими закрито адміністративне провадження відносно ОСОБА_4 у зв'язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. Вказує, що предметом дослідження в справі № 766/16750/17 є обставини за матеріалами службового розслідування прокуратури АР Крим про порушення позивачем вимог ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідачем відзиву на позовну заяву до суду не подано.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 23 листопада 2017 року відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду Бучик А.Ю. від 10 січня 2018 року прийнято до свого провадження справу № 800/513/17 та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Позов ОСОБА_4 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_4 в органах прокуратури працює з грудня 1994 року. Наказом від 15 листопада 2016 року № 274 к призначений на посаду заступника начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим.

До Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів 12 липня 2017 року надійшла дисциплінарна скарга прокурора Автономної Республіки Крим про вчинення дисциплінарного проступку заступником начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим ОСОБА_4, який виразився у неповідомленні Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані.

24 липня 2017 року щодо прокурора Хараїма В.В. відкрито дисциплінарне провадження.

В ході дисциплінарного провадження встановлено, що 24 жовтня 2016 року ОСОБА_4 подана щорічна декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, 25 жовтня 2016 року подано уточнюючу декларацію, а 19 березня 2017 року подано декларацію за 2017 рік.

21 березня 2017 року ОСОБА_4 придбав легковий автомобіль Skoda Fabia, вартістю 203 203 грн., що становить 127 прожиткових мінімумів (з розрахунку на одну працездатну особу в розмірі 1600 грн. станом на 01.01.2017 року), проте у встановленому Законом України «Про запобігання корупції» десятиденний строк, тобто до 31 березня 2017 року, належним чином не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані шляхом подання електронного повідомлення.

Національне агентство з питань запобігання корупції ОСОБА_4 повідомив про суттєві зміни у майновому стані, а саме про придбання автомобіля Skoda Fabia за 203 203 грн., лише 3 травня 2017 року, подавши електронне повідомлення.

За результатами проведеної перевірки членом Комісії 28 вересня 2017 року складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора Хараїма В.В., оскільки він в порушення вимог статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 2, 6 Розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме: придбання автомобіля Skoda Fabia за 203203 грн., тобто не вніс відповідні відомості до розділу 4 «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 11 жовтня 2017 року № 187дп-17 на підставі пункту 1 частини 1 статті 43 Закону України "Про прокуратуру" притягнуто заступника начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчим органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді догани.

Не погоджуючись з наведеним рішенням, ОСОБА_4 звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку оспорюваному рішенню, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 Закону України "Про прокуратуру" зазначено, що прокурор зобов'язаний: 1) виявляти повагу до осіб під час здійснення своїх повноважень; 2) не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом; 3) діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 4) додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Статтею 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 28.11.2012 № 123 (який діяв на час виникнення спірних правовідносин) прокурор зобов'язаний своєчасно подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у порядку, передбаченому антикорупційним законодавством.

Відповідно до статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме: отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру" прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; 7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку; 8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Згідно зі статтею 44 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII, який набрав чинності з 15.07.2015, дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону України "Про прокуратуру" дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Частина друга статті 45 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що право на звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти.

Відповідно до частини четвертої статті 46 Закону України "Про прокуратуру" після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки.

Частина 10 статті 46 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується.

Згідно з частинами першою та другою статті 47 Закону України "Про прокуратуру" розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи.

Частиною п'ятою статті 47 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 48 Закону України "Про прокуратуру" Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу.

Згідно з частиною третьою статті 48 Закону України "Про прокуратуру" при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини шостої статті 48 Закону України "Про прокуратуру" рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити: 1) прізвище, ім'я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності; 2) обставини, встановлені під час здійснення провадження; 3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення; 4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення; 5) порядок і строк оскарження рішення.

Частиною першою статті 49 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: 1) догана; 2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); 3) звільнення з посади в органах прокуратури.

З 26.10.2014 набрав чинності Закон України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 № 1700-VII, який введений в дію через шість місяців з дня набрання ним чинності (пункт 1 Розділу XIII "Прикінцеві положення" цього Закону).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про запобігання корупції" Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону України "Про запобігання корупції" до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з частиною другою статті 49 Закону України "Про запобігання корупції" державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону України "Про запобігання корупції":

повна перевірка декларації полягає у з'ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб'єктом декларування діяльності, пов'язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності;

обов'язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб'єктів декларування, які займають посади, пов'язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством;

обов'язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб'єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю;

Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім'ї суб'єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону;

Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Згідно з частиною другою статті 50 Закону України "Про запобігання корупції" у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб'єкт декларування, та спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції.

Системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції. Натомість, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених Законом України "Про прокуратуру", визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади, і не наділена повноваженнями контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів обґрунтованого висновку про порушення прокурором Хараїмом В.В. вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності діяв не у межах повноважень, що визначені у законі.

Крім того, окремо слід зазначити наступне. Приймаючи спірне Рішення, КДКП послалася на п.1 ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру" (невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків), як підставу для притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності.

Виходячи з аналізу Закону України "Про прокуратуру", службовими обов'язками працівника прокуратури слід вважати нормативно визначені вид та міру необхідної поведінки, котрі забезпечують реалізацію завдань, поставлених перед прокуратурою суспільством і державою, та повноважень, наданих для ефективного здійснення професійних функцій.

Зважаючи на викладене, неповідомлення прокурором Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані шляхом подання електронного повідомлення не може бути підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за п.1 ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру", оскільки неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не відповідає ознакам невиконання чи неналежного виконання службових обов'язків. Крім того, п.4 вказаної норми передбачена можливість притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, що жодним чином не відображено відповідачем в оскаржуваному рішенні.

Щодо тверджень позивача про те, що у Рішенні не зазначено джерела отриманих відомостей про реальну вартість придбаного ним автомобіля Skoda Fabia в розмірі 203 203 грн., колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки ОСОБА_4 власноручно при направленні повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, копія якого міститься в матеріалах справи, зазначено вартість за останньою грошовою оцінкою даного автомобіля 203 203 грн.

Необґрунтованими є покликання позивача про відсутність обов'язку повідомляти про суттєві зміни у майновому стані через набуття права як подружжя лише на половину автомобіля Skoda Fabia, вартістю 136 007,08 грн., що не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для непрацездатних осіб, оскільки згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 21.03.2017 власником даного автомобіля зазначено саме ОСОБА_4 Крім того, позивачем не надано будь-якого рішення про поділ спільного сумісного майна, що належить ОСОБА_4 та його дружині на праві спільної сумісної власності, в тому числі і автомобіля Skoda Fabia, та визначення частки у майні кожного з подружжя.

Щодо долучених до матеріалів справи ОСОБА_4 копій судових рішень в справі № 766/16750/17, якими закрито адміністративне провадження відносно ОСОБА_4, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Як вбачається з копії постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2017, суд дійшов висновку про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв'язку із закінченням строку притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також судом зазначено, що закриваючи провадження у зв'язку з пропуском строку притягнення до адміністративної відповідальності, суд не вправі встановлювати вину особи у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Таким чином, судові рішення по справі № 766/16750/17 згідно положень ч. 6 ст. 78 КАС України не мають доказового значення для даної справи.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів приймаючи оспорюване рішення, діяла з виходом за межі власних повноважень, визначених Законом №1697-VII та у спосіб, не передбачений Законом України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 №1700-VII. Отже, рішення відповідача № 187дп-17 від 11 жовтня 2017 року про притягнення ОСОБА_4, заступника начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчих органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим, до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани не відповідає критеріям правомірності, переліченим у статті 2 КАС України та підлягає скасуванню судом.

Керуючись статтями 2, 72-78, 241-246, 250, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_4 (АДРЕСА_1) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (04050, вул. Мельникова, 81-б, м. Київ) про визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 187дп-17 від 11 жовтня 2017 року про притягнення ОСОБА_4, заступника начальника слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчих органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Автономної Республіки Крим, до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів на користь ОСОБА_4 сплачений судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Головуючий А.Ю. Бучик

судді Я.О. Берназюк

М.М. Гімон

М.І. Гриців

Л.Л. Мороз

Повний текст судового рішення складено 28 березня 2018 року.