Справа № П/811/623/18
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2018-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2018 року м.Кропивницький Справа № П/811/623/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Пасічника Ю.П., при секретарі Побочій О.В.,

за участю представників: - позивача ОСОБА_1,

- відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 (28000, АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1, надалі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41, , надалі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача про:

- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області № 164 від 05.02.2018 року "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних" в частині звільнення майора поліції ОСОБА_3 із займаної посади заступника начальника Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області № 164 від 05.02.2018 року "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних" його звільнено з займаної посади заступника начальника Олександрійського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області. Підставою для прийняття оскаржуваного наказу стало залишення робочого місця начальником сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції ОСОБА_4 робочого місця 19.12.2017р. об 14год20хв та 30.01.2018р. об 11год30хв з метою отримання неправомірної вигоди. Виходячи з оскаржуваного наказу це стало можливим завдяки неналежного виконання позивачем посадових обовязків, що виразилось у не організації роботи з розвитку професійної етики, в тому числі через проведення навчань, інформаційно-розяснювальної роботи, відсутності контролю за дотриманням дисципліни з підлеглими як у службовий так і в неробочий час, не проведенні роботи щодо завчасного виявлення та припинення злочинних проявів серед підлеглих працівників, а також не створенні в поліцейських ввіреного підрозділу переконання, що лише безумовне дотримання службової дисципліни, зразкове виконання службових обовязків убезпечить їх від надзвичайних подій.

Позивач не погоджуючись з підставами застосування до нього заходу дисциплінарного впливу зазначив, що безпосередньо його дисциплінарний проступок, виходячи з оспорюваного наказу, полягає у невиконанні доручень ГУНП в Кіровоградській області, доручень НП України, листа ГУНП в Кіровоградській області. При цьому, відповідно до ст. 4 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» реалізація службових повноважень особи начальницького складу здійснюється через накази, згідно з якими визначається мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати. А тому, в основу притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб начальницького складу органів внутрішніх справ покладено не невиконання доручень і листів, а невиконання наказів з конкретною метою і завданням, строком виконання та відповідальністю.

Крім того, позивач з посиланням на ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» вказує, що відносно нього не було проведено службового розслідування, а в основу оскаржуваного наказу було покладено службове розслідування відносно інших осіб, начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції ОСОБА_4 та начальника сектору кримінальної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_5 за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду.

Відповідачем подано відзив на позов, вимоги якого не визнаються та вказується, що прийняття оскаржуваного наказу стало наслідком неналежного виконання позивачем своїх службових обовязків, що виразилось у не організації роботи з розвитку професійної етики, в тому числі через проведення навчань, інформаційно-розяснювальної роботи, відсутності контролю за дотриманням дисципліни з підлеглими як у службовий так і в неробочий час, не проведенні роботи щодо завчасного виявлення та припинення злочинних проявів серед підлеглих працівників, а також не створенні в поліцейських ввіреного підрозділу переконання, що лише безумовне дотримання службової дисципліни, зразкове виконання службових обовязків убезпечить їх від надзвичайних подій (а.с. 34-41).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд позов задовольнити з підстав зазначених у ньому.

Представник відповідача проти позову заперечував та зазначив, що звільнення позивача з органів внутрішніх справ відбулося з дотриманням вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, у звязку з виявленими порушенням службової дисципліни та з урахуванням раніше застосованих до позивача дисциплінарних стягнень.

В судовому засіданні 28.03.2018 року на підставі ч. 3 ст. 243 КАС України було проголошено вступну та резолютивну частину рішення. Складення рішення в повному обсязі відкладено до 02.04.2018р.

Розглянувши долучені до справи документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов належить задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015р. №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

На час виникнення спірних правовідносин та розгляду даної справи, сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень, врегульовані Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року № 3460-IV (надалі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Дисциплінарний проступок, як зазначено в ст. 2 Дисциплінарного статуту, - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до змісту ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Відповідно до п. 1.2. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013р. №230 (надалі Інструкція №230), службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з'ясування інших обставин.

Згідно п. 2.1. Інструкції №230, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Враховуючи вищевикладені положення Дисциплінарного статуту та Інструкції №230 суд констатує, що необхідною передумовою для застосування до осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України заходів дисциплінарного стягнення є проведення службового розслідування безпосередньо стосовно особи, якою вчинено дисциплінарний проступок.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем 05.02.2018р. видано наказ №164 «Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних» (а.с. 7-11).

Пунктом 4 розпорядчої частини наказу визначено: «За порушення вимог ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 9 Дисциплінарного статуту ОВС, ч. 1 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, пунктів 1.1, 1.2 доручення ГУНП в Кіровоградській області від 23.03.2017р. №55/01/15-2017 «Про заходи щодо профілактики порушень законності, запобігання злочинним проявам та недопущення скоєння інших надзвичайних подій за участі поліцейських» доручення Національної поліції України від 03.04.2017р. №3384/01/12-2017 «Про додаткові заходи щодо зміцнення дисципліни та законності серед працівників поліції області», неналежне виконання посадових обовязків, що виразилось у не організації роботи з розвитку професійної етики, в тому числі через проведення навчань, інформаційно-розяснювальної роботи, відсутності контролю за дотриманням дисципліни з підлеглими як у службовий так і в неробочий час, не проведенні роботи щодо завчасного виявлення та припинення злочинних проявів серед підлеглих працівників, а також не створенні в поліцейських ввіреного підрозділу переконання, що лише безумовне дотримання службової дисципліни, зразкове виконання службових обовязків убезпечить їх від надзвичайних подій, заступника начальника Олександрійського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_3 звільнити із займаної посади».

Підставою видання вказаного наказу стало службове розслідування проведене на підставі наказу відповідача від 30.01.208р. №139 «Про призначення службового розслідування» за фактом затримання в порядку ст. 208 КПК України начальника сектору превенції патрульної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції ОСОБА_4 та начальника сектору кримінальної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_5 (а.с.65).

Результати службового розслідування оформлено Висновком від 05.02.2018р. (а.с.66-80).

Зміст висновку вказує на те, що службове розслідування проводилось за фактом затримання 30.01.2018р. в порядку ст. 208 КПК України начальника сектору кримінальної поліції Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_5 та начальника сектору превенції патрульної поліції цього ж відділу підполковника поліції ОСОБА_4 та оголошення останнім про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В розумінні положень Дисциплінарного статуту та Інструкції №230 службове розслідування проводилось безпосередньо стосовно осіб (ОСОБА_5, ОСОБА_4В.), якими вчинено дисциплінарний проступок та відносно яких застосовано крайній захід дисциплінарного стягнення звільнення з органів внутрішніх справ.

Разом з тим, особами якими проводилось службове розслідування зроблено висновок щодо необхідності застосування заходів дисциплінарного стягнення не лише відносно осіб щодо яких проводилось розслідування, а й інших осіб, в т.ч. і позивача.

Вказані обставини підтверджено допитаними в судовому засіданні в якості свідків службовими особами відповідача, які приймали безпосередню участь у службовому розслідуванні (а.с.226,227).

При цьому суд зазначає, що в разі встановлення в ході службового розслідування в діях (бездіяльності) позивача складу дисциплінарного проступку, відповідач мав провести службове саме відносно позивача, а не застосовувати принцип колективної відповідальності, який прямо суперечить нормам ст. 61 Конституції України.

Таким чином, в ході розгляду справи судом встановлено, що відповідачем всупереч положенням Дисциплінарного статуту, без проведення службового розслідування відносно особи, яка на думку відповідача скоїла дисциплінарний проступок, необґрунтовано застосовано захід дисциплінарного стягнення до позивача, про що видано наказ №164 від 05.02.2018р.

Доводи відповідача викладені у відзиві на позов суд до уваги не приймає оскільки їх доцільність та необхідність врахування була б доречною в разі дотримання відповідачем вимог ст. 14 Дисциплінарного статуту щодо порядку застосування дисциплінарного стягнення.

З огляду на вищевикладене, та перевіривши відповідно до вимог ст. 2 КАС України дії відповідача, суд зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення до позивача здійснено без дотримання положень пункту 1 частини 2 вказаної статті, а тому вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 2, 7, 17, 94, 158, 161, 162, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 (28000, АДРЕСА_1, ІПН НОМЕР_1) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 05.02.2018р. №164 "Про порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Кіровоградській області та покарання винних" в частині звільнення майора поліції ОСОБА_3 із займаної посади заступника начальника Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_2) витрати по сплаті судового збору в розмірі 740,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ().

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 30.03.2018р.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_6