Справа № 810/4056/17
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2018 року № 810/4056/17

Київський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лисенко В.І., суддів - Брагіної О.Є., Терлецької О.О.,

за участі секретаря судового засідання - Приходько Н.І.,

представника позивача - Шилова К.Р.,

представника відповідача - не прибув,

представника третьої особи - Шляхтича К.О.,

розглянувши в м. Києві у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Медіа Центр Бровари» до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, третя особа: ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари», про оскарження бездіяльності та рішень,-

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ «Медіа Центр Бровари» з позовом до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, в якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо неприйняття у місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії рішення про переможця конкурсу та видачу ліцензії; визнати протиправним та скасувати рішення від 16.11.2017 № 2189 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області»; визнати протиправним та скасувати рішення від 16.11.2017 № 2190 «Про відмову у видачі ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області».

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем, в порушення вимог частини тринадцятої статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», не прийнято рішення про визначення переможця конкурсу та про видачу ліцензії в місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії.

Крім того, позивач стверджує, що оскаржувані рішення є протиправними, оскільки відповідачем безпідставно не взято до уваги переваги концепції мовлення позивача над концепцією інших учасників конкурсу, зокрема, переможця конкурсу - ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари».

На думку позивача, такі дії відповідача є протиправними, а рішення, прийняті за результатами конкурсу, є упередженими та протиправними.

Ухвалою суду від 28.11.2017 відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено її до розгляду у попередньому судовому засіданні на 05.12.2017, яке відкладено на 11.12.2017 у зв'язку із неявкою позивача.

Ухвалою суду від 11.12.2017 закінчено підготовче провадження у даній справі та призначено її до розгляду у відкритому судовому засіданні на 20.12.2017.

У судовому засіданні 20.12.2017 судом прийнято рішення про розгляд даної адміністративної справи у підготовчому провадженні згідно із правилами нової редакції КАС України, та відкладено засідання на 12.01.2018 у зв'язку із необхідністю надання позивачем додаткових доказів.

Ухвалою суду від 12.01.2018 закрито підготовче провадження в даній адміністративній справі та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 12.02.2017.

За клопотанням позивача судове засідання 12.02.2018 відкладено на 22.02.2018.

У судовому засіданні 22.02.2018 представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити.

Представник відповідача, належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, до судового засідання не прибув. Звернувся до суду із клопотанням про відкладення засідання, у задоволенні якого судом відмовлено та прийнято рішення про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

У ході розгляду справи представник відповідача позовних вимог не визнав з підстав, викладених у письмових запереченнях проти позову. Наполягав на тому, що оскаржувані дії при проведенні конкурсу та рішення, прийняті за його наслідками, відповідають вимогам закону, а тому позовні вимоги є необґрунтованими.

Представник третьої особи просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що позовні вимоги є безпідставними. Стверджував, що конкурс із видачі ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області та визначення його переможцем Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення проведено згідно норм закону.

Заслухавши доводи та пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає з таких підстав.

У липні 2017 року рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 20.07.2017 № 1300 затверджено конкурсні умови та рішенням № 1301 оголошено конкурс на отримання ліцензії на мовлення з використанням вільних каналів на відповідній території розповсюдження програм (а.с. 13, 14 - 15, 16).

Як убачається з конкурсних умов, заяви на видачу ліцензії на мовлення подаються з 28.08.2017, граничний термін подачі заяв - 25.09.2017 до 18.00, граничний термін підбиття підсумків - 29.11.2017 (а.с. 87).

22 вересня 2017 року ТОВ «Медіа Центр Бровари» звернулось до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення із заявою про участь у зазначеному конкурсі (а.с. 18, 19 - 21).

Разом із заявою на отримання ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області позивачем було подано до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, зокрема, програмну концепцію мовлення, організаційно-технічні зобов'язання телерадіоорганізації ефірного телерадіомовлення, договір від 21.09.2017 про надання ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари» телекомуніційних послуг з технічного обслуговування та експлуатації технічних засобів позивачу (а.с. 22,25-26).

Як убачається з Витягу з протоколу № 35 засідання, 19 жовтня 2017 року проведено засідання Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення(а.с. 77).

На зазначеному засіданні за результатами розгляду заяв конкурсантів було прийнято рішення про його перенесення у зв'язку із тим, що до заявочних пакетів документів конкурсантів, за винятком двох, були зауваження структурних підрозділів апарату відповідача, які до дати проведення конкурсу не були усунуті.

16 листопада 2017 року відбулось засідання Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, на якому прийнято Рішення № 2189 (а.с. 6 - 8) про визнання переможцем конкурсу ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари», та Рішення № 2190, яким ТОВ «Медіа Центр Бровари» відмовлено у видачі ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області (а.с. 10 - 11).

У рішенні про визначення переможцем конкурсу ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари» зазначено, що вказана компанія здатна найкраще забезпечити виконання конкурсних умов, зокрема має перевагу у фінансово економічних та професійно-технічних можливостей телерадіомовлення.

Вважаючи, що відповідачем порушено вимоги закону в частині строку прийняття рішення про переможця такого конкурсу та видачу ліцензії, а рішення, прийняті за наслідками конкурсу є упередженими та протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» Національна рада є конституційним, постійно діючим колегіальним органом, метою діяльності якого є нагляд за дотриманням законів України у сфері телерадіомовлення, а також здійснення регуляторних повноважень, передбачених цим законом.

Згідно із частиною четвертою статті 7 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» Національна рада є єдиним органом державного регулювання діяльності у сфері телебачення і радіомовлення незалежно від способу розповсюдження телерадіопрограм і передач.

Статтями 13, 14 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» визначено, що Національна рада наділена наглядовими та регуляторними повноваженнями щодо дотримання телерадіоорганізаціями вимог законодавства у галузі телерадіомовлення, а також нагляд за дотриманням ліцензіатами умов ліцензій.

Відповідно до частини другої статті 18 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення та радіомовлення» ліцензія Національної ради на телерадіомовлення є єдиним і достатнім документом дозвільного характеру, що надає право ліцензіату вести телерадіомовлення.

Ліцензія на мовлення - документ державного зразка, який видається Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення та засвідчує право ліцензіата відповідно до умов ліцензії здійснювати мовлення, використовувати канали мовлення, мережі мовлення, канали багатоканальних телемереж.

Відповідно до частини першої статті 23 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» ліцензування мовлення здійснюється виключно Національною радою відповідно до порядку та вимог, встановлених цим Законом та Законом України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення»

Видача ліцензій на мовлення здійснюється на конкурсних засадах (за результатами відкритих конкурсів) або без конкурсів (за заявковим принципом).

Порядок та процедура проведення конкурсу на отримання ліцензії на мовлення, визначені статтею 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення».

Згідно із частиною четвертою цієї статті конкурс на отримання ліцензії оголошується рішенням Національної ради. Повідомлення про проведення конкурсу публікується в засобах масової інформації, перелік яких визначається Національною радою, не пізніше ніж за 60 днів до закінчення терміну подачі заяв на видачу ліцензії.

Частиною п'ятою статті 25 Закону визначено, що у повідомлені вказуються: граничний термін подачі заяв на видачу ліцензії, граничні терміни підбиття підсумків конкурсу, які не повинні перевищувати 60 днів після завершення прийому заяв на видачу ліцензії

Цією ж статтею визначено, що конкурсні умови визначаються Національною радою до оголошення конкурсу і затверджуються окремим рішенням Національної ради.

Конкурсні умови включають: а) ліцензійні умови для відповідного виду мовлення; б) вимоги до програмної концепції мовлення; в) вимоги щодо організаційно-технічних, фінансових та інвестиційних зобов'язань майбутнього ліцензіата.

Згідно із частиною тринадцятою цієї статті, рішення про переможця конкурсу та про видачу ліцензії приймається Національною радою в місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії.

При розгляді заяв Національна рада надає перевагу телерадіоорганізації, яка, зокрема: здатна найкраще забезпечити виконання конкурсних умов; надає перевагу соціально важливим програмам (інформаційним, соціально-політичним, дитячим тощо),задовольняє інформаційні потреби національних меншин та забезпечує свободу слова; має перевагу у фінансово-економічних та професійно-технічних можливостях телерадіомовлення, тощо.

Відповідно до частини дванадцятої статті 24 за результатами розгляду заяви Національна рада приймає рішення про видачу (продовження) ліцензії або про відмову у видачі (продовженні) ліцензії відповідно до вимог цього Закону.

Згідно із частиною шістнадцятою статті 25 Закону протягом п'яти робочих днів після протокольного оформлення підсумків конкурсу Національна рада письмово повідомляє заявників про ухвалене рішення (копія рішення надсилається або видається).

Статтею 30 цього Закону передбачені підстави для відмови у видачі ліцензії на мовлення.

Частиною першою цієї статті визначено, що при проведенні конкурсу на видачу ліцензії на мовлення підставою для відмови у видачі ліцензії є перемога іншого заявника за результатами конкурсного відбору.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що у видачі ліцензії також може бути відмовлено якщо у заявника відсутні можливості (економічні, фінансові, технічні) здійснювати мовлення із заявленими характеристиками.

Рішення про відмову у видачі ліцензії на мовлення приймається Національною радою за результатами розгляду заяви і протягом п'яти робочих днів після протокольного оформлення цього рішення надсилається заявникові у письмовій формі із зазначенням підстав відмови. При цьому, рішення про відмову у видачі ліцензії має містити детальне обґрунтування підстав, з яких Національна рада прийняла таке рішення, з посиланням на конкретні норми цього Закону, встановлені під час розгляду заяви про видачу ліцензії обставини, підтверджені документально та належними доказами.

Крім того, підставою для відмови у видачі ліцензії на мовлення на конкурсних засадах є наявність визначених цим Законом переваг у іншого заявника, який переміг за результатами конкурсного відбору.

Відповідно до частини четвертої статті 30 Закону, рішення про відмову у видачі ліцензії може бути оскаржено в судовому порядку в місячний термін.

У позовній заяві позивач вказує на те, що відповідачем, в порушення вимог частини тринадцятої статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», в місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії не прийнято рішення про визначення переможця конкурсу та про видачу ліцензії. Крім того, наполягав на тому, що відповідачем протиправно 19.10.2017 перенесено засідання із визначення переможця конкурсу. Стверджував, що це є підставою для скасування такого рішення.

Проте, суд не погоджується з такими доводами позивача з огляду на наступне.

Відповідно до частини п'ятої статті 24 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» розгляд на засіданнях Національної ради питань про видачу, продовження, переоформлення ліцензії на телерадіомовлення або питання про застосування санкцій до ліцензіатів відбувається у присутності повноважних представників відповідних ліцензіатів, про що їх письмово повідомляє Національна рада не пізніш як за три дні до засідання.

Порядок проведення засідань комісії, також, визначено Регламентом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, затвердженого рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 29.04.2015 №581.

Вказаний Регламент Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення розроблений відповідно до Конституції України, Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення", інших нормативно-правових актів.

Пунктом 3.4.2. Регламенту Національної ради визначено, що чергові засідання Національної ради проводяться щотижнево відповідно до Плану заходів, за винятком періоду планових відпусток членів Національної ради.

Згідно із пунктом 1.3 Регламент встановлює порядок організації та внутрішньої роботи Національної ради, проведення засідань, підготовки та прийняття рішень, визначає інші процедурні питання її діяльності.

Пунктом 3.3.14 передбачено, що питання, включені до проекту порядку денного засідання Національної ради, та відповідні проекти рішень можуть бути перенесені за ініціативою членів Національної ради та/або за зверненням ліцензіата.

Згідно із пунктом 3.4.3. Рішення про перенесення дати чи часу засідання приймаються до засідання: головою Національної ради, відповідальним секретарем Національної ради, за ініціативою трьох членів Національної ради, а у день засідання - більшістю голосів присутніх на засіданні членів Національної ради.

Як встановлено судом, за результатами розгляду заяв конкурсантів, Національною радою на засіданні 19.10.2017 винесено питання про розгляд результатів конкурсу.

Проте, як убачається із витягу протоколу № 35 засідання Національної ради від 19.10.2017 (а.с. 77) до документів переважної більшості компаній-претендентів були зауваження структурних підрозділів апарату Національної ради, які до дати проведення конкурсу не були усунуті, а деякі із претендентів не були завчасно запрошені на засідання.

Згідно із частиною третьою статті 24 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» Національна рада повинна вимагати від заявника виправлення недоліків у поданих документах, про що вона надсилає заявнику відповідний запит не пізніш як на десятий день після отримання заяви про видачу (продовження) ліцензії. Для виправлення недоліків заявникові надається розумний строк, який не може бути меншим за 14 календарних днів з дня отримання заявником відповідного запиту.

З урахуванням того, що 19.10.2017, тобто, в день, коли планувався розгляд результатів конкурсу, з 12 претендентів лише у двох зауваження були виправлені, головою Національної ради запропоновано вилучити з порядку денного всі питання, що стосуються підбиття підсумків конкурсу і перенести їх розгляд не пізніше 16.11.2017.

Суд звертає увагу, що розгляд питання про перенесення підбиття підсумків конкурсу на отримання ліцензій на мовлення не суперечить нормам Регламенту, який регулює процедуру проведення засідань, підготовки та прийняття рішень, перенесення засідань тощо.

А тому доводи позивача про те, що відповідачем, всупереч нормам Закону України «Про телебачення і радіомовлення», було перенесено розгляд питання про переможця конкурсу, є помилковим та не відповідає дійсності.

Також, не заслуговують на увагу і доводи позивача про скасування рішення про переможця конкурсу з тих підстав, що відповідачем, в порушення вимог частини тринадцятої статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», не прийнято рішення про визначення переможця конкурсу та про видачу ліцензії в місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії.

Так, частиною тринадцятою статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» визначено, що рішення про переможця конкурсу та про видачу ліцензії приймається Національною радою в місячний термін після завершення прийому заяв на отримання ліцензії.

Відповідно до частин четвертої, п'ятої цієї ж статті Закону конкурс на отримання ліцензії оголошується рішенням Національної ради. Повідомлення про проведення конкурсу публікується в засобах масової інформації, перелік яких визначається Національною радою, не пізніше ніж за 60 днів до закінчення терміну подачі заяв на видачу ліцензії.

У повідомленні вказуються, зокрема, граничні терміни підбиття підсумків конкурсу, які не повинні перевищувати 60 днів після завершення прийому заяв на видачу ліцензії.

Отже, частиною п'ятою статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» та частиною тринадцятою цієї ж статті Закону визначено різні граничні терміни підбиття підсумків конкурсу.

При цьому, сам Закон не містить такої норми як скасування результатів конкурсу з тих підстав, що останній проведений з порушенням норм статті 25 цього Закону.

Як убачається з рішення про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області, останнє прийнято відповідачем 16.11.2017, а отже, з дотриманням 60-денного строку після завершення прийому заяв на видачу ліцензії, а саме - 25.09.2017, та граничного терміну підбиття підсумків конкурсу, визначеного Конкурсними умовами (зворотній бік а.с. 87).

А отже, приймаючи до уваги наведення в Законі різних термінів підбиття підсумків, та враховуючи відсутність визначених Законом підстав для скасування рішення саме з цього приводу, суд дійшов висновку про безпідставність тверджень позивача.

Також, суд критично оцінює доводи представника позивача стосовно того, що оскаржуване рішення про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення прийнято з політичних мотивів, оскільки такі доводи не можуть бути предметом дослідження у справі про вирішення даного публічно-правового спору та не спростовують викладених вище висновків суду.

Щодо доводів позивача про протиправність оскаржуваних рішень з тих підстав, що відповідачем безпідставно не взято до уваги переваги концепції мовлення позивача над концепцією інших учасників конкурсу, зокрема і переможця конкурсу - ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари», суд зазначає наступне.

Згідно із частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність вказаним критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб'єкта владних повноважень, яка є за межами перевірки за названими критеріями.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому, завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Під дискреційним повноваженням суд розуміє таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, вчиненні дії, тобто, коли в межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення, дії.

Крім того, як слідує зі змісту Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно із частиною чотирнадцятою статті 25 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» при розгляді заяв Національна рада надає перевагу телерадіоорганізації, яка: здатна найкраще забезпечити виконання конкурсних умов; надає перевагу соціально важливим програмам (інформаційним, соціально-політичним, дитячим тощо), задовольняє інформаційні потреби національних меншин та забезпечує свободу слова; має перевагу у фінансово-економічних та професійно-технічних можливостях телерадіомовлення тощо.

Зі змісту Витягу із Протоколу № 38 засідання Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 16.11.2017 (а.с. 123 - 125) убачається, що на засіданні було розглянуто документи, подані ТОВ «Медіа Центр Бровари» і ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари» до участі у конкурсі на отримання ліцензії на мовлення з використанням 1 ТВК у м. Броварах Київської області.

При цьому, члени Національної ради дійшли висновку про те, що документи, подані ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари», відповідають вимогам закону, і даний учасник здатний краще забезпечити виконання конкурсних умов, зокрема, має перевагу у фінансово-економічних та професійно-технічних можливостях телерадіомовлення.

У ході судового розгляду справи представник відповідача пояснив, що Національною радою взято до уваги, зокрема, те, що ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари» є власником технічних засобів мовлення в м. Бровари Київської області, а саме: вежі та передавача, які ТОВ «Медіа Центр Бровари» мало намір орендувати у випадку визнання його переможцем.

Отже, відповідач, приймаючи оскаржувані рішення, в межах визначених законом повноважень надав оцінку програм концепції мовлення учасників конкурсу.

У той же час, суд звертає увагу, що надання такої оцінки не входить до компетенції суду при вирішенні публічно-правового спору.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач під час проведення конкурсу та визнання його переможцем ТОВ «Ефірно-Кабельне телебачення «Екта-Бровари» діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України, Законом України «Про телебачення і радіомовлення» та Законом України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення». А тому адміністративний позов є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Головуючий - суддя Лисенко В.І.

Судді Терлецька О.О.

Брагіна О.Є.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 03 березня 2018 р.