Справа № 812/1633/17
Суддя: І.О. Свергун
Дата ухвалення: 2018-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

19 березня 2018 рокуСєвєродонецькСправа № 812/1633/17

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Свергун І.О.,

за участі секретаря судового засідання - Карча В.М.,

представника відповідача - Єпіхіної Т.В. (довіреність від 19.02.2018 № 1960/9/28-10-10-у),

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» до Офісу великих платників податків ДФС про скасування податкових повідомлень-рішень від 21.09.2017 № та № ,

ВСТАНОВИВ:

07.11.2017 до суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» (далі - позивач, ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит») до Офісу великих платників податків ДФС (далі - відповідач, Офіс ВПП ДФС) про скасування податкових повідомлень-рішень від 21.09.2017 № та № . Позовні вимоги мотивовано таким.

01.09.2017 Офіс ВПП ДФС провів камеральну перевірку своєчасності сплати зобов'язань з податку на додану вартість у 2017 році. За результатами перевірки складено акт від 01.09.2017 № 583/28-10-46-06-37596090 (далі - акт перевірки), відповідно до висновків якого встановлено порушення п. 57.1 ст. 57 ПК України в частині несвоєчасної сплати суми узгоджених грошових зобов'язань з податку на додану вартість у 2017 році: із затримкою до 30 календарних днів - у сумі 74435321,39 грн, із затримкою понад 30 календарних днів - у сумі 12381927,84 грн.

На підставі висновків акту перевірки відповідач 21.09.2017 виніс податкові повідомлення-рішення: № , яким установлено порушення граничного строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість та застосовано штраф у розмірі 10% - 7443532,14 грн; № , яким установлено порушення граничного строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість та застосовано штраф у розмірі 20% - 2476385,57 грн.

Позивач вважає зазначені податкові повідомлення-рішення протиправними з огляду на таке.

До 09.04.2015 позивач був зареєстрований у м. Свердловськ (Довжанськ) Луганської області, яке відповідно до п. 14 Розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» віднесено до переліку населених пунктів Луганської області, на території яких здійснюється антитерористична операція. При цьому м. Свердловськ (Довжанськ) є територією, на якій органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Позивач здійснив перереєстрацію юридичної особи в м. Сєвєродонецьку. У той же час м. Сєвєродонецьк відповідно до п. 9 Розпорядження Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» віднесено до переліку населених пунктів Луганської області, на території яких здійснюється антитерористична операція. Однак, навіть з огляду на перереєстрацію до м. Сєвєродонецька на поточну дату всі виробничі потужності позивача, за допомогою яких здійснювалося видобування вугілля, знаходиться у м. Свердловську, на території, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, у зоні проведення антитерористичної операції під впливом форс-мажорних обставин.

Факти численних обстрілів міст Луганської області (у т.ч. м. Свердловськ) протягом 2014-2015 років підтверджуються офіційними звітами Спеціальної моніторингової місії ОБСЄ. Також загальновідомими є факти артилерійських обстрілів позивача протягом 2014-2016 років та неодноразове тимчасове припинення роботи шахт.

13.03.2017 відбулося незаконне блокування господарської діяльності позивача з боку невідомих озброєних осіб. 15.03.2017 позивачем подано до правоохоронних органів заяву про вчинення кримінального правопорушення. На підставі поданої заяви Головним управлінням Національної поліції у м. Києві 18.03.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 206 КК України, номер кримінального провадження 0000155.

17.03.2017 позивач подав до Дніпропетровського управління Офісу ВПП ДФС заяву щодо позбавлення можливості забезпечувати виконання податкових зобов'язань з 13.03.2017.

01.06.2017 позивач звернувся до Торгово-промислової палати України з заявою про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) за податковими зобов'язаннями (обов'язками).

Вплив викладених форс-мажорних обставин на позивача підтверджено сертифікатами ТПП, а саме: від 05.09.2014 № 2866/05-4, від 05.09.2014 № 2874/05-4, від 19.06.2017 № 389/05-4, від 19.06.2017 № 354/05-4, від 19.06.2017 № 390/05-4.

З огляду на викладене позивач фактично з 14.04.2014 не може належним чином обчислювати та сплачувати податки та інші обов'язкові платежі, розраховувати показники податкової звітності, забезпечувати заповнення та подання достовірної податкової звітності та розрахунків у межах, установлених законом.

Враховуючи викладене, відповідач, на думку позивача, не мав правових підстав для нарахування штрафних санкцій за нібито порушення граничних строків сплати податку на додану вартість, а тому винесені податкові повідомлення-рішення є неправомірними та такими, що складені з грубим порушенням вимог Закону № 1669 та Закону № 1726-VIII, а, отже, підлягають скасуванню.

Позивач звернувся до відповідача з заявою від 19.10.2016 № 45/187 про розстрочення грошового зобов'язання в сумі 48835379,07 грн. 31.10.2016 ДФС України прийнято рішення № 262 про розстрочення грошового зобов'язання під проценти з відповідним строком погашення. На підставі цього рішення позивач уклав із податковим органом договір від 31.01.2016 № 24 про розстрочення грошового зобов'язання.

25.01.2017 позивач направив нову заяву про розстрочення податкового зобов'язання. Офіс ВПП ДФС у листі від 15.02.2017 погодив надання розстрочення позивачу.

У той же час, враховуючи відсутність у позивача доходу від реалізації вугільної продукції через примусове вилучення активів позивача, захоплення підприємства, протиправні дії третіх осіб, позивач направив до податкового органу заяву від 10.02.2017 № 45/21 про перенесення строків оплати частини розстроченого податкового зобов'язання через неможливість своєчасно сплатити розстрочений платіж з огляду на наявність об'єктивних обставин непереборної сили, що діють на позивача.

Погашення податкового зобов'язання з податку на прибуток, як зазначає позивач, фактично відбулось. Наведене підтверджується платіжними дорученнями від 23.01.2017 № 9450911, від 24.02.2017 № , від 23.02.2017 № 9975142, від 24.03.2017 № 10355119.

Тобто, виходячи з наведеного, ДФС погодила перенесення сплати (послідовне погашення) позивачем грошового зобов'язання з податку на прибуток на відповідні, закріплені у договорі розстрочення, строки.

Позивач посилається, що для нього існували обставини непереборної сили, податковим органом прийнято рішення про розстрочення сплати грошових зобов'язань, відтак, податкові повідомлення-рішення є протиправними.

На підставі викладеного позивач просить скасувати податкові повідомлення-рішення від 21.09.2017 № про застосування штрафу в розмірі 7443532,14 грн та від 21.09.2017 № про застосування штрафу в розмірі 2476385,57 грн.

Ухвалою суду від 08.11.2017 позовну заяву було залишено без руху для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 14.12.2017 відкрито провадження у справі та призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою суду від 27.12.2017 постановлено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Також ухвалою від 27.12.2017 підготовче засідання було відкладено на 18.01.2018.

Ухвалою суду від 18.01.2018 закрито підготовче засідання у справі та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

30.01.2018 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову, зазначає таке.

Співробітниками Дніпропетровського управління Офісу ВПП ДФС проведено камеральну перевірку ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит», за результатами якої складено акт від 01.09.2017 № 583/28-10-46-06-37596090 з питання своєчасності сплати зобов'язань з податку на додану вартість у 2017 році.

Перевіркою встановлено порушення:

1) абз. 1 пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України - несвоєчасно сплачене податкове зобов'язання з податку на додану вартість у 2017 році:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, у сумі 74435321,39 грн;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, у сумі 12381927,84 грн.

Наявність у платника податків сертифікатів торгово-промислової палати України про настання обставин непереборної сили надає такому платнику можливість звернутися із заявою до контролюючого органу для продовження граничних строків подання податкової звітності та зміни строків сплати податків, зборів (обов'язкових платежів), а також для списання податкового боргу, що виник унаслідок обставин непереборної сили. Особливості здійснення таких процедур визначено в листах Міндоходів від 01.07.2014 № 15472/7/99-99-25-01-17 та від 07.07.2014 № 16042/7/99-99-19-03" 02-17.

За результатами поточної перевірки ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» встановлено, що в сукупності з наявними доказами підтверджуються встановлені перевіркою обставини та правомірні висновки щодо вчинених платником податків порушень податкового законодавства, зафіксованих в акті від 01.09.2017 № 583/28-10-46-06-37596090 (арк. спр. 139).

15.02.2018, 01.03.2018 та 13.03.2018 розгляд справи відкладався у зв'язку з витребуванням доказів.

В ході судового розгляду справи представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, не заперечував проти того, що підприємством було порушено строки сплати грошових зобов'язань з податку на додану вартість, визначені в рішеннях про розстрочення податкового боргу, однак вважає, що відповідно до статті 10 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної відповідальності» від 02.09.2014 № 1669-VII підприємство звільняється від відповідальності за несвоєчасну сплату податкових зобов'язань.

У судове засідання 19.03.2018 представник позивача не прибув, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності (арк. спр. 227-228).

Представник відповідача в судовому засіданні 19.03.2018 підтримав відзив на позовну заяву, просив у задоволенні позову відмовити.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 73-76 КАС України, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» є юридичною особою, зареєстрованою за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Гоголя, буд. 24а, відокремлені підрозділи підприємства зареєстровані в м. Довжанськ Луганської області, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (арк. спр. 218-222).

ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» звернулося до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників податків у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС (далі - СДПІ з ОВПП у м. Дніпропетровську МГУ ДФС) із заявою від 19.10.2016 № 45/187 про надання розстрочення податкового боргу з податку на додану вартість у сумі 48835379,07 грн, строк сплати якого вже минув, строком на 2 місяці (з 31.10.16 по 30.12.16) з періодами сплати: 30.11.16, 30.12.16 (арк. спр. 84).

За заявою платника Державною фіскальною службою України прийнято рішення від 31.10.2016 № 262, яким ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» надано розстрочення сплати податкового боргу під проценти з податку на додану вартість усього в сумі 48835379,07 грн, в тому числі основний платіж - 40787054,19 грн, пеня - 8048324,88 грн, на період з 31.10.2016 по 30.12.2016 зі сплатою розстроченого зобов'язання: 30.11.2016 - 24417689,54 грн та 30.12.2016 - 24417689,53 грн (арк. спр. 204).

На підставі вказаного рішення між СДПІ з ОВПП у м. Дніпропетровську МГУ ДФС та ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» укладено договір про розстрочення податкового боргу від 31.10.2016 № 24 (арк. спр. 205-207).

19.01.2017 позивач подав до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за грудень 2016 року, де в рядку 18.1 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету» визначив суму 36255648 грн (арк. спр. 58-59).

Також за заявою платника Державною фіскальною службою України прийнято рішення від 25.01.2017 № 3, яким ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» надано розстрочення сплати податкового боргу під проценти з податку на додану вартість усього в сумі 54984645,62 грн, в тому числі основний платіж - 41186474,70 грн, пеня - 13798170,92 грн, грн на період з 25.01.2017 по 28.04.2017 зі сплатою розстроченого зобов'язання: 28.02.2017 - 18328215,62 грн, 31.03 та 28.04.2017 - по 18328215,00 грн (арк. спр. 208).

На підставі вказаного рішення між Офісом ВПП ДФС та ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» укладено договір про розстрочення податкового боргу від 01.02.2017 № 2 (арк. спр. 209-211).

17.02.2017 позивач подав до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за січень 2017 року, де в рядку 18.1 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, яке сплачується до державного бюджету» визначив суму 27459068 грн (арк. спр. 71-72).

У подальшому ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» також звернулося до Дніпропетровського управління Офісу великих платників ДФС (далі - Дніпропетровське управління ОВП ДФС) із заявою від 10.02.2017 № 45/21 про перенесення строку сплати частки розстроченої суми податкового боргу з ПДВ, в якій просило внести зміни до графіку сплати та перенести строк сплати податкового боргу в сумі 18328215,20 грн, у т.ч. пеня 4766257,92 грн з 28.02.2017 на 29.04.2017 (арк. спр. 85).

На підставі підпункту 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств металургійної галузі Дніпропетровського ОВП ДФС проведено камеральну перевірку ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» з питання своєчасності сплати зобов'язань з податку на додану вартість у 2017 році, за результатами якої складено акт від 01.09.2017 № 583/28-10-46-06-37596090 (арк. спр. 9-11).

Перевіркою встановлено порушення абз. 1 пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України - несвоєчасно сплачене податкове зобов'язання з податку на додану вартість у 2017 році:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, у сумі 74435321,39 грн;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, у сумі 12381927,84 грн.

21.09.2017 Офіс ВПП ДФС виніс податкове повідомлення-рішення форми «Ш» № , згідно з яким ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» на підставі статті 126 ПК України за затримку на 22, 24 та 25 календарних днів сплати грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість у сумі 74435321,39 грн зобов'язано сплатити штраф у розмірі 10% - у сумі 7443532,14 грн (арк. спр. 12).

Також 21.09.2017 Офіс ВПП ДФС виніс податкове повідомлення-рішення форми «Ш» № , згідно з яким ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» на підставі статті 126 ПК України за затримку на 53 та 84 календарних днів сплати грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість у сумі 12381927,84 грн зобов'язано сплатити штраф у розмірі 20% - у сумі 2476385,57 грн (арк. спр. 13).

Вирішуючи питання щодо правомірності вказаних податкових повідомлень-рішень, суд керується таким.

Стаття 67 Конституції України передбачає, що кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, установлених законом.

Статтею 57 Податкового кодексу України визначено строки сплати податкового зобов'язання, відповідно до якої:

- платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (п. 57.1);

- у разі коли відповідно до цього Кодексу або інших законів України контролюючий орган самостійно визначає податкове зобов'язання платника податків з причин, не пов'язаних з порушенням податкового законодавства, такий платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму податкового зобов'язання у строки, визначені в цьому Кодексі та в статті 297 Митного кодексу України, а якщо такі строки не визначено, - протягом 30 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення про таке нарахування (п. 57.2);

- у разі визначення грошового зобов'язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов'язаний сплатити нараховану суму грошового зобов'язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу (п. 57.3).

За несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобов'язань Податковим кодексом України передбачена відповідальність для платника податків у вигляді нарахування штрафу (стаття 126) та пені (стаття 129).

Відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Судом установлено та в ході розгляду справи представник позивача не заперечував, що ТОВ «ДТЕК Свердловантрацит» було порушено строки сплати грошових зобов'язань з податку на додану вартість, та мали місце фактичні обставини щодо порушення строків, викладені в акті перевірки від 01.09.2017 № 583/28-10-46-06-37596090.

Вказані обставини також підтверджуються витягом з інтегрованої картки платника (арк. спр. 212-217).

Щодо посилань позивача на дію форс-мажорних обставин, як на підставу для звільнення від відповідальності за несвоєчасну сплату грошових зобов'язань з податку на додану вартість, суд зазначає таке.

Тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення, визначає Закон України від 02.09.2014 № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (далі - Закон № 1669-VII), статтею 10 якого встановлено, що протягом терміну дії цього Закону єдиним належним та достатнім документом, що підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території проведення антитерористичної операції, як підстави для звільнення від відповідальності за невиконання (неналежного виконання) зобов'язань, є сертифікат Торгово-промислової палати України.

На підтвердження настання обставин непереборної сили позивачем надано сертифікати (висновки) Торгово-промислової палати України від 05.09.2014 № 2874/05-4, від 05.09.2014 № 2866/05-4, від 19.06.2017 № 389/05-4, від 07.06.2017 № 354/05-4, від 19.06.2017 № 390/05-4 (арк. спр. 14-18).

Разом з тим, Законом № 1669-VII не визначено можливості звільнення платника податків від відповідальності за порушення граничних термінів сплати податкових зобов'язань з податку на додану варість через настання обставин непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території проведення АТО.

Не передбачено такого звільнення і Податковим кодексом України.

Суд зазначає, що однієї наявності у платника податків сертифікату ТПП України про настання обставин непереборної сили (форс-мажору) недостатньо для звільнення такого платника податків від відповідальності за порушення податкового законодавства, зокрема, від відповідальності за порушення термінів сплати грошових зобов'язань, без закріплення у Податковому кодексі України чи іншому спеціальному нормативно-правовому акті самої можливості такого звільнення.

На даний час згідно з податковим законодавством наявність у платника податків сертифікату ТПП України про настання обставин непереборної сили надає можливість такому платнику звернутися із заявою до контролюючого органу для продовження граничних строків подання податкової звітності та зміни строків сплати податків, зборів (обов'язкових платежів), а також для списання податкового боргу, що виник унаслідок обставин непереборної сили.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до п. 6.2 розділу 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженому рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 15.07.2014 № 40(3) (далі - Регламент), форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов'язаннях/обов'язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Заява на засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) подається за підписом керівника підприємства, організації або, за його дорученням, довіреною особою. В заяві вказуються наявність за договором, контрактом, угодою та/або законом, нормативним актом встановлених зобов'язань, передбачений ними термін, обсяги і умови їх виконання, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), початок їх виникнення і термін дії, які, на думку зацікавленої сторони, унеможливили виконання цих зобов'язань. Окремо, у випадку наявності, в заяві вказуються договором (контрактом) або нормативним актом передбачені обставини, що звільняють сторони від відповідальності, перераховані події, які сторони погодилися вважати (або нормативний акт встановлює) форс-мажорними, орган країни, що засвідчує/підтверджує факт настання обставин форс-мажору; термін повідомлення сторони про їх настання, які саме зобов'язання за договором (контрактом) не можуть бути виконані внаслідок настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), з посиланням та наданням доказів таких обставин (пункт 6.3 розділу 6 Регламенту).

За результатами розгляду документів ТПП України/регіональна ТПП видає сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (пункт 6.11 розділу 6 Регламенту).

Згідно з пунктом 6.12 розділу 6 Регламенту сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) видається заявнику на бланку Торгово-промислової палати України / регіональної торгово-промислової палати. У сертифікаті про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) щодо податкових обов'язків / обов'язкових платежів вказується інформація про заявника, місце державної реєстрації, ідентифікаційний код, державна податкова інспекція, в якій платник податків зареєстрований, зобов'язання, обставини, докази, на які посилається зацікавлена особа, що унеможливлюють виконання податкових обов'язків / здійснення обов'язкових платежів у встановлений термін, та інші відомості, зокрема, про неможливість здійснення господарської діяльності тощо.

Дослідженням сертифікатів про форс-мажорні обставини, виданих позивачеві Торгово-промисловою палатою України у 2017 році, а саме: від 19.06.2017 № 389/05-4, від 07.06.2017 № 354/05-4 та від 19.06.2017 № 390/05-4, встановлено, що вказані сертифікати посвідчують настання обставин непереборної сили щодо нарахування та сплати податку з доходу, податкових зобов'язань з рентної плати та екологічного податку відповідно. Відповідно, вказані сертифікати не посвідчують настання форс-мажорних обставин щодо нарахування та сплати податку на додану вартість, а, відтак, не стосуються даної справи.

Щодо сертифікатів від 05.09.2014 № 2874/05-4 та від 05.09.2014 № 2866/05-4 слід також зазначити, що з огляду на розділ 6 Регламенту вказані сертифікати не можуть засвідчувати настання будь-яких форс-мажорних обставин у 2017 році, оскільки, як вже зазначено вище, сертифікат вичерпує свою дію датою надання такого сертифіката.

З огляду на вищезазначене суд дійшов висновку, що позовні вимоги про скасування податкових повідомлень-рішень від 21.09.2017 № та № є необґрунтованими й такими, що не належать до задоволення.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати, понесені позивачем, у зв'язку з відмовою в задоволенні позову йому не відшкодовуються.

Керуючись статтями 2, 9, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Свердловантрацит» до Офісу великих платників податків ДФС про скасування податкових повідомлень-рішень від 21.09.2017 № та № відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 26 березня 2018 року.

Суддя І.О. Свергун