Справа № 800/433/17
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2018-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.03.2018 Київ П/9901/112/18 справа №800/433/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

Пасічник С.С.,

Васильєвої І.А.,

Ханової Р.Ф.,

Хохуляка В.В.,

Юрченко В.П.,

за участю секретаря судового засідання Лопушенко О.В.,

позивача ОСОБА_6, представника позивача ОСОБА_7, представника відповідача Погребняка С.П.,

розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_6 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, встановив:

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ.

В жовтні 2017 року ОСОБА_6 звернувся до Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП; Комісія), в якій просив визнати протиправним та скасувати рішення від 27 вересня 2017 року №141дп-17 "Про накладення дисциплінарного стягнення на начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6.".

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ДОВОДІВ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_6 вказував, що однією з підстав накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідачем визначено невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків (пункт 1 частини 1 статті 43 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон №1697-VII), що, на думку Комісії, проявилось у невнесенні позивачем в декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за 2016 рік відомостей щодо коштів, отриманих ним від матері - ОСОБА_11 в сумі 435000,00грн. для придбання квартири та автомобіля, проте, закріплений в статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі - Закон №1700-VIІ) обов'язок подання декларацій особами, зазначеними у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини 1 статті 3 цього Закону, є загальним обов'язком суб'єктів декларування та не відноситься до безпосередніх службових обов'язків прокурора; водночас, ані дисциплінарна скарга прокурора Рівненської області, ані оскаржуване рішення КДКП не містять жодних даних, які б вказували на невиконання чи неналежне виконання позивачем службових обов'язків, визначених в наказі керівника Здолбунівської місцевої прокуратури «Про розподіл обов'язків між керівництвом та працівниками Здолбунівської місцевої прокуратури» №25 від 09 червня 2017 року; разом з тим, статтею 77 Закону №1697-VII, яка визначає повноваження КДКП, до останніх не віднесено здійснення перевірки достовірності відомостей, відображених прокурором в декларації.

Крім того, приймаючи рішення від 27 вересня 2017 року №141дп-17, КДКП додатковою підставою притягнення ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності визначила порушення останнім пункту 4 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII, який передбачає можливість притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, хоча, як вже зазначалось, відповідачем встановлено факт невідображення позивачем отриманих коштів в іншій декларації - особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

До того ж, на думку позивача, кошти в сумі 435000,00грн., що були ним отримані від матері з метою здійснення видатків для укладення правочинів, не є тими доходами, які мають декларуватись відповідно до пункту 7 частини 1 статті 46 Закону №1700-VII та не підпадають під визначення поняття «інші доходи», тлумачення змісту якого в законодавстві відсутнє, а роз'яснення з цього приводу Національним агентством з питань запобігання корупції не готувалось; самим же фактом такого невідображення не завдано жодних негативних наслідків правам та законним інтересам будь-яких інших осіб й авторитету органів прокуратури, оскільки вказані кошти були отримані як заробітна плата та задекларовані ОСОБА_11, яка також є суб'єктом декларування (обіймає посаду голови Кузнецовського міського суду Рівненської області).

Більш того, в порушення приписів частини 1 статті 47 Закону №1697-VII, за змістом якої повідомлення про час та місце проведення засідання КДКП має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання, останньою повідомлення від 14 вересня 2017 року про проведення засідання 27 вересня 2017 року разом з копією дисциплінарної скарги та висновком про наявність дисциплінарного проступку надіслано позивачеві лише 18 вересня 2017 року.

Позивач у відповіді на відзив КДКП та в судовому засіданні, як і його представник, висловили свої доводи та міркування стовно обставин справи, які за своїм змістом є аналогічними тим, що вже були наведені в самій позовній заяві, вимоги якої ОСОБА_6 просив задовольнити.

Відповідач в наданих до суду запереченнях (відзиві) проти позовної заяви, запереченнях на відповідь на відзив та його представник в судовому засіданні зазначили про безпідставність позовних вимог й просили відмовити ОСОБА_6 в задоволенні позову, посилаючись на законність прийнятого Комісією рішення від 27 вересня 2017 року №141дп-17 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків з огляду на помилкове ототожнення останнім поняття своїх посадових обов'язків, які визначені в наказі керівника Здолбунівської місцевої прокуратури «Про розподіл обов'язків між керівництвом та працівниками Здолбунівської місцевої прокуратури» №25 від 09 червня 2017 року, та службових обов'язків, одним з яких відповідно до статті 45 Закону №1700-VII є обов'язок щорічного подання шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства до 1 квітня декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

При цьому, ОСОБА_6 безпідставно зазначив, що однією з підстав притягнення його до дисциплінарної відповідальності був пункт 4 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII, оскільки останній хоча й згадувався в оскаржуваному рішенні, проте лише в контексті обґрунтування висновку про накладення стягнення саме на підставі пункту 1 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII.

Разом з тим, зважаючи, що стосовно позивача була подана заява за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку, яка складається в разі непроходження особою таємної перевірки доброчесності, передбаченої Порядком проведення таємної перевірки доброчесності прокурорів в органах прокуратури України, затвердженим Наказом Генеральної прокуратури України від 16 червня 2016 року №205 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17 червня 2016 року за №875/29005 (далі - Порядок №205), та яка у відповідності до частини 2 статті 46 Закону №1697-VII є обов'язковою підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора, Комісією в межах наданих їй статями 44 - 46 Закону №1697-VII повноважень при здійсненні дисциплінарного провадження здійснювалась перевірка саме наведених в заяві обставин, в яких вбачались ознаки дисциплінарного проступку прокурора, а не перевірка поданої позивачем декларації як такої.

Що ж до відсутності роз'яснення поняття «інші доходи», то його, на думку відповідача, неможливо дати через занадто великий перелік різновидів економічних благ, які можна вважати доходами, й за загальним визначенням доходом в певний проміжок часу є сума грошових коштів, яку може витратити певна особа, залишаючи без змін вартість свого багатства, а тому, зважаючи, що загальна вартість активів ОСОБА_6 після отримання доходу від матері й придбання автомобіля і квартири суттєво зросла, то джерело такого суттєвого покращення майнового стану має бути відображене в декларації.

ІІІ. КЛОПОТАННЯ СТОРІН ТА ІНШІ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою судді Вищого адміністративного суду України від 27 жовтня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі, а ухвалою Вищого адміністративного суду України від 21 листопада 2017 року відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_6 про забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення КДКП.

Згідно з пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №1402-VIII, який набрав чинності з 30 вересня 2016 року, з дня початку роботи Верховного Суду у складі, визначеному цим Законом, Верховний Суд України, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищий господарський суд України, Вищий адміністративний суд України припиняють свою діяльність та ліквідуються у встановленому законом порядку.

Відповідно до пункту 8 Прикінцевих та перехідних положень Закону №1402-VIII постановою Пленуму Верховного Суду від 30 листопада 2017 року №2 "Про визначення дня початку роботи Верховного Суду" днем початку роботи Верховного Суду визначено 15 грудня 2017 року.

Позовну заяву у відповідності до пункту 5 Розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII (далі - КАС України) передано з Вищого адміністративного суду України на розгляд до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для розгляду даної справи - Пасічник С.С. (суддя-доповідач), Васильєва І.А., Ханова Р.Ф., Хохуляк В.В., Юрченко В.П.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 266 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо:1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п'яти суддів.

Ухвалою Верховного Суду від 05 січня 2018 року справу прийнято до провадження суддею Пасічник С.С. та призначено до розгляду в судовому засіданні 18 січня 2018 року в порядку спрощеного позовного провадження.

В судовому засіданні 18 січня 2018 року розгляд справи відкладено на 15 лютого 2018 року, а в подальшому оголошено перерву до 22 березня 2018 року.

В засіданні 22 березня 2018 року Судом, крім іншого, досліджено матеріали дисциплінарного провадження №11/2/4-13дс-47дп-17, що були представлені КДКП на виконання вимог ухвали Вищого адміністративного суду України від 27 жовтня 2017 року.

IV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН.

ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, в органах прокуратури працює з 01 вересня 2010 року й наказом керівника Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області №17 від 15 грудня 2015 року призначений на посаду начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області.

11 січня 2017 року ОСОБА_6 подано анкету доброчесності прокурора, в якій він підтвердив, що за час перебування на посаді прокурора, зокрема, своєчасно та достовірно задекларував своє майно, доходи, видатки і зобов'язання фінансового характеру, а також членів своєї сім'ї у порядку, встановленому Законами України «Про засади запобігання і протидії корупції», «Про запобігання корупції»; його рівень життя відповідає наявному у нього та членів його сім'ї майну і одержаним доходам; він сумлінно виконує обов'язки прокурора та неухильно дотримується Присяги працівника прокуратури.

В подальшому, на підставі рапорту прокурора Відділу службових розслідувань управління внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Козельчука Д.А. від 12 квітня 2017 року та листа керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В.Г. №25/2-33590-17 від 13 квітня 2017 року наказом прокурора Рівненської області №66 від 19 квітня 2017 року призначено службове розслідування щодо можливої недоброчесності начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6 в частині достовірності поданої ним інформації щодо рівня життя, який відповідає наявному у нього майну та доходам, та затверджено склад утвореної для його проведення комісії.

За результатами проведення службового розслідування складено висновок, затверджений 03 травня 2017 року прокурором Рівненської області Подубинським Б.В., яким встановлено, що відомості про недостовірність тверджень, поданих ОСОБА_6 в анкеті доброчесності прокурора, в частині невідображення у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік відомостей про отримані ним доходи знайшли своє підтвердження та зазначено про допущення позивачем порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 46 Закону №1700-VII, статті 19 Закону №1697-VII, а саме - неналежне виконання службових обов'язків щодо подання достовірних даних у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік та вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII є підставами для дисциплінарної відповідальності прокурора. Крім того, вказано про необхідність подання за результатами службового розслідування дисциплінарної скарги до КДКП у відповідності до частини 2 статті 45 Закону №1697-VII та направлення копії висновку до Національного агентства з питань запобігання корупції для вирішення питання про проведення повної перевірки щорічної декларації ОСОБА_6 за 2016 рік.

Копію даного висновку і матеріалів службового розслідування відносно позивача Прокуратурою Рівненської області направлено до Національного агентства з питань запобігання корупції листом від 30 травня 2017 року №11-337вих-17.

Національне агентство з питань запобігання корупції листом від 13 червня 2017 року №55-10/18972/17, зареєстрованим за вх.№11-3496х-17 від 15 червня 2017 року, повідомило Прокуратуру Рівненської області, що рішення про повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік або про відмову у її проведенні відносно позивача не прийнято, проте, надана інформація буде врахована при здійсненні повної перевірки декларації вказаної особи у відповідності до чинного законодавства.

26 червня 2017 року до КДКП надійшла дисциплінарна скарга прокурора Рівненської області Подубинського Б.В. від 16 червня 2017 року №11-429вих-17 про вчинення прокурором (прокурорами) дисциплінарного проступку (дисциплінарна скарга), в якій з посиланням на встановлені вищевказаним висновком службового розслідування обставини невідображення прокурором ОСОБА_6. у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік відомостей про всі отримані ним доходи, тобто подання в декларації недостовірних даних, зазначено про вчинення останнім дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII (невиконання ви неналежне виконання службових обов'язків).

Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження дисциплінарна скарга 18 липня 2017 року розподілена члену Комісії ОСОБА_15, який своїм рішенням від 20 липня 2017 року відкрив дисциплінарне провадження.

При цьому, зазначена дисциплінарна скарга була ним оцінена як заява за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку, та яка у відповідності до частини 2 статті 46 Закону №1697-VII є обов'язковою підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора.

В межах здійснення перевірки підстав для притягнення ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності, з метою встановлення факту проведення щодо нього повної перевірки декларації членом Комісії ОСОБА_15 направлено до Національного агентства з питань запобігання корупції відповідний запит від 28 липня 2017 року №11/2/4-13дс-17-498вих-17, у відповідь на який останнє повідомило, що станом на 04 серпня 2017 року така перевірка не проводиться (лист від 07 серпня 2017 року №55-09/27104/17).

Рішенням Комісії №28дп-17 від 16 серпня 2017 року строк проведення перевірки відомостей про наявність підстав для притягнення начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності у дисциплінарному провадженні №11/2/4-13дс47дп-17 продовжено на один місяць - до 26 вересня 2017 року.

За результатами перевірки 17 серпня 2017 року членом Комісії ОСОБА_15 складено висновок, яким встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку та запропоновано накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді догани.

Рішенням Комісії №88дп-17 від 30 серпня 2017 року розгляд висновку члена Комісії ОСОБА_15 відкладено для додаткової перевірки, в ході проведення якої останнім, зокрема, скеровано додатковий запит від 04 вересня 2017 року №11/8/4-13дс-47дп-17-1226вих17 до Національного агентства з питань запобігання корупції з метою з'ясування особливостей декларування грошових коштів, отриманих від близького родича, який не є членом сім'ї, та отримано відповідь від 12 вересня 2017 року №55-09/32120/17, а в подальшому, 14 вересня 2017 року, - складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора ОСОБА_6., на якого запропоновано накласти дисциплінарне стягнення у виді догани.

За наслідками розгляду зазначеного висновку Комісією на засіданні 27 вересня 2017 року прийнято рішення №141дп-17, яким начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6 притягнуто до дисциплінарної відповідальності й накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 43 Закону №1697-VII (невиконання ви неналежне виконання службових обов'язків).

При цьому, в рішенні КДКП вказано, що відповідно до даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларацію за 2016 рік ОСОБА_6 подано 20 березня 2017 року, а 27 березня 2017 року подано виправлену декларацію, в зв'язку з чим в ході здійснення дисциплінарного провадження Комісією приймались до уваги тільки відомості, зазначені у декларації, поданій 27 березня 2017 року.

Так, у розділі 3 декларації «Об'єкти нерухомості» вказано про володіння ОСОБА_6 на праві власності об'єктом нерухомості - квартирою загальною площею 135,9 кв.м, яка придбана 27 лютого 2016 року, вартістю на дату набуття у власність 210000 грн., на дату останньої оцінки - 209935 грн.

У розділі 6 декларації «Цінне рухоме майно - транспортні засоби» зазначено про володіння автомобілем «Volkswagen Passat», 2012 року випуску, який придбаний 18 травня 2016 року, вартістю на дату набуття у власність 271800 грн.

У розділі 14 декларації «Видатки та правочини суб'єкта декларування» вказаний правочин з придбання квартири, який спричинив видаток на суму 210000 грн., та правочин з придбання транспортного засобу, який спричинив видаток на суму 271800 грн.

Наведені відомості також підтверджуються копіями договорів купівлі-продажу квартири та автомобіля, звітом про оцінку майна, висновком про вартість майна тощо.

В той же час, відповідно до аналізу доходів, задекларованих ОСОБА_6 у попередні звітні періоди та за 2016 рік, у нього відсутні доходи та активи, наявність яких дозволяла б здійснити вищевказані видатки, в зв'язку з чим виникли підстави для перевірки відповідності рівня життя суб'єкта декларування задекларованому ним доходам та майну.

Як зазначав ОСОБА_6 в поясненнях, що надавались ним в ході службового розслідування та в ході здійснюваної членом Комісії перевірки, кошти, необхідні для придбання квартири та автомобіля йому були надані його матір'ю - ОСОБА_11, яка обіймає посаду голови Кузнецовського міського суду Рівненської області та у своїй щорічній декларації за 2015 рік в розділі «Грошові активи» зазначила про наявність у неї готівкових коштів у сумі 340000 грн., а в щорічній декларації за 2016 рік у тому ж розділі «Грошові активи» зазначила іншу суму грошових активів - 110000 грн. (що на 230000 грн. менше, ніж торік) та підтверджує факт надання ОСОБА_6 грошових коштів на придбання квартири в сумі 210000 грн.

Крім того, ОСОБА_6 особисто із заробітної плати за 2015 рік в сумі 101001 грн., яка ним вказана у щорічній декларації за 2015 рік, заощаджено 50000 грн., які не підлягали декларуванню, оскільки не перевищували 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня звітного року.

Зазначені кошти він використав для часткової оплати вартості придбаного автомобіля; інша ж частина коштів в сумі 225000 грн. для придбання автомобіля йому також була надана матір'ю.

Опитана в ході службової перевірки ОСОБА_11 підтвердила пояснення свого сина.

Разом з тим, як пояснював ОСОБА_6, він не заперечує факт незазначення коштів, отриманих від матері, в декларації за 2016 рік, проте не вважає ці кошти тими доходами, які мають декларуватись відповідно до пункту 7 частини 1 статті 46 Закону №1700-VII та, зокрема, під визначення поняття «інші доходи», що використовується у зазначеній нормі Закону.

Також при прийняті оскаржуваного рішення та обранні виду дисциплінарного стягнення Комісією враховано характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь вини та інші підстави для накладення більш м'якого стягнення - дисциплінарний проступок не носить характеру грубого порушення; ОСОБА_6 надав Комісії правдиві пояснення щодо обставин скоєння проступку; у нього відсутні діючі дисциплінарні стягнення; проступком не завдано та не могло бути завдано суттєвих негативних наслідків правам та законним інтересам будь-яких інших осіб; в ході дисциплінарного провадження не здобуто відомостей про негативний суспільний резонанс через скоєний дисциплінарний проступок та завдання через це шкоди авторитету органів прокуратури; враховано позитивну службову характеристику особи.

Наказом прокурора Рівненської області від 05 жовтня 2017 року №807 за неналежне виконання службових обов'язків до начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 1 частини 1 статті 49 Закону №1697-VII).

Підставою видання наказу зазначено рішення КДКП від 27 вересня 2017 року №141дп-17.

V. ДЖЕРЕЛА ПРАВА.

Стаття 19 Конституції України:

- органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України врегульовано Законом №1697-VII.

Частина 5 статті 19 Закону №1697-VII:

- прокурор зобов'язаний щорічно проходити таємну перевірку доброчесності. Таємну перевірку доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних і місцевих прокуратур проводять підрозділи внутрішньої безпеки в порядку, затвердженому Генеральним прокурором України.

Частина 1 статті 43 Закону №1697-VII:

- прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; 7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку; 8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Стаття 44 Закону №1697-VII:

- дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

Частина 1 статті 77 Закону №1697-VII:

- Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів: 1) веде облік даних про кількість посад прокурорів, у тому числі вакантних та тимчасово вакантних; 2) проводить добір кандидатів на посаду прокурора в установленому цим Законом порядку; 3) бере участь у переведенні прокурорів; 4) розглядає дисциплінарні скарги про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснює дисциплінарне провадження; 5) за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених цим Законом, приймає рішення про накладення на прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної та місцевої прокуратури дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора; 6) здійснює інші повноваження, передбачені законом.

Частини 1 та 2 статті 45 Закону №1697-VII:

- дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку;

- право на звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти.

Частини 1, 3, 4, 6, 10 та 11 статті 46 Закону №1697-VII:

- секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів у день надходження дисциплінарної скарги реєструє її та за допомогою автоматизованої системи визначає члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів для вирішення питання щодо відкриття дисциплінарного провадження;

- заява за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку, є обов'язковою підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора;

- після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки;

- після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки;

- під час здійснення перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об'єднань необхідну для проведення перевірки інформацію. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, має право надавати пояснення або відмовитися від їх надання стосовно себе;

- член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення;

- висновок та зібрані у процесі перевірки матеріали передаються на розгляд Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та мають бути отримані його членами не пізніш як за п'ять днів до засідання, на якому такий висновок розглядатиметься.

Частини 1, 2, 5 та 6 статті 47 Закону №1697-VII:

- розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання;

- до повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, яке надсилається прокурору, додаються копія дисциплінарної скарги та висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора;

- розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб;

- прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об'єктивності члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів подавати заяву про його відвід.

Частини 1, 3, 5, 6 статті 48 Закону №1697-VII:

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу;

при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення;

у разі відсутності підстав для накладення на прокурора дисциплінарного стягнення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів своїм рішенням закриває дисциплінарне провадження;

- рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів викладається в письмовій формі, підписується головуючим і членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні цього органу. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити: 1) прізвище, ім'я, по батькові та посаду прокурора, який притягається до дисциплінарної відповідальності; 2) обставини, встановлені під час здійснення провадження; 3) мотиви, з яких Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів ухвалила рішення; 4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення; 5) порядок і строк оскарження рішення.

Частина 1 статті 49 Закону №1697-VII:

- на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: 1) догана; 2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора); 3) звільнення з посади в органах прокуратури.

Аналогічним чином врегульовано порядок здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів й у главі 5 розділу 4 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийнятому Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон №1700-VII, який набрав чинності 26 жовтня 2014 року та введений в дію через шість місяців з дня набрання ним чинності (пункт 1 Розділу XIII "Прикінцеві положення" цього Закону).

Частина 1 статті 4 Закону №1700-VII:

- Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Пункт 8 частини 1 статті 11 Закону №1700-VII:

- до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Частина 1 статті 45 Закону №1700-VII:

- особи, зазначені, зокрема, у підпункті «е» пункту 1 частини 1 статті 3 цього Закону (тобто посадові та службові особи органів прокуратури), зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Водночас обов'язок працівників прокуратури подавати декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" в порядку, визначеному Національним агентством з питань запобігання корупції, закріплено й в пункті 1 Розділу III («Подання декларацій») Положення про організацію роботи з кадрами в органах прокуратури України, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 12 жовтня 2016 року №357 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 листопада 2016 року за №1450/29580.

Статтею 46 Закону №1700-VII встановлено перелік і вимоги до інформації, що зазначається в декларації, й, зокрема, пунктом 7 частини 1 цієї статті передбачено, що у декларації зазначаються відомості про:

- отримані (нараховані) доходи, у тому числі доходи у вигляді заробітної плати (грошового забезпечення), отримані як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійна допомога, пенсія, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Такі відомості включають дані про вид доходу, джерело доходу та його розмір. Відомості щодо подарунка зазначаються лише у разі, якщо його вартість перевищує п'ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року, а для подарунків у вигляді грошових коштів - якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує п'ять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Частина 2 статті 49 Закону №1700-VII:

- державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Частина 1 статті 50 Закону №1700-VII:

- повна перевірка декларації полягає у з'ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб'єктом декларування діяльності, пов'язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності;

- обов'язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб'єктів декларування, які займають посади, пов'язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством;

- обов'язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб'єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю;

- Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім'ї суб'єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону;

- Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Частина 2 статті 50 Закону №1700-VII:

- у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб'єкт декларування, та спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції.

Частина 2 статті 2 КАС України:

- у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Пункт 19 частини 1 статті 4 КАС України:

- індивідуальний акт - акт (рішення) суб'єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

VI. ОЦІНКА СУДУ.

Суд, вивчивши доводи позивача та відповідачів, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними і допустимими доказами, дійшов таких висновків.

На підставі рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 14 серпня 2016 року №1 "Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції" розпочало свою діяльність Національне агентство з питань запобігання корупції, до повноважень якого згідно з пунктом 8 частини 1 статті 11 Закону №1700-VII належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження зі здійснення в порядку, визначеному Законом №1700-VII, контролю та перевірки (повної) декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб, а у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у ній недостовірних відомостей - письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб'єкт декларування, та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції.

Натомість частиною 2 статті 49 Закону №1700-VII роботодавця суб'єкта декларування, яким у випадку спірних правовідносин є Прокуратура Рівненської області, наділено повноваженнями лише щодо здійснення перевірки факту подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про випадки неподання чи несвоєчасного подання цих декларацій.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

КДКП є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених Законом №1697-VII, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади, і не наділена повноваженнями контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Як вже зазначалось в цьому рішенні, Національне агентство з питань запобігання корупції в листах, адресованих Прокуратурі Рівненської області та КДКП, неодноразово вказувало, що ним наразі не здійснюється повна перевірка декларації позивача, а викладена у висновку службового розслідування інформація буде врахована при здійсненні такої перевірки, отже, як наслідок, обґрунтований висновок Агентства, який би свідчив про порушення прокурором ОСОБА_6. вимог законодавства у сфері запобігання корупції, не затверджувався та до Комісії не надсилався.

Отже, відповідач при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності діяв не у межах своїх визначених законом повноважень.

З огляду на встановлені у справі обставини та наведені вище норми законодавства, Верховний Суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_6 та визнання протиправним і скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення від 27 вересня 2017 року №141дп-17 "Про накладення дисциплінарного стягнення на начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6.".

Зважаючи на викладене, Судом не з'ясовуються обставини щодо фактичної достовірності чи недостовірності відомостей, наведених ОСОБА_6 у декларації за 2016 рік та не перевіряються доводи сторін на обґрунтування цих обставин.

Водночас посилання ОСОБА_6 на порушення відповідачем частини 1 статті 47 Закону №1697-VII в зв'язку із надсиланням йому повідомлення від 14 вересня 2017 року про проведення засідання Комісії 27 вересня 2017 року на день пізніше встановленого десятиденного строку (18 вересня 2017 року), за наведеного вище, не впливають на суть приймаємого Судом рішення; до того ж, як зафіксовано в оскаржуваному рішенні Комісії, ОСОБА_6 був присутній на її засіданні 27 вересня 2017 року і надав пояснення на свій захист.

Керуючись статтями 241, 243, 244, 245, 246, 255, 257, 262, 266, п.5 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_6 (АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (04050, м.Київ, вул.Мельникова, 81-б, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 41356563) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 27 вересня 2017 року №141дп-17 "Про накладення дисциплінарного стягнення на начальника Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області ОСОБА_6.".

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Пасічник С.С.

Судді: Васильєва І.А.

Ханова Р.Ф.

Хохуляк В.В.

Юрченко В.П.

Повний текст рішення виготовлено 26 березня 2018 року.