Справа № 812/458/17
Суддя: Шишов Олег Олексійович
Дата ухвалення: 2018-03-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2018 року справа №812/458/17

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді: Шишова О.О., суддів Сіваченка І.В., Гаврищук Т.Г., при секретарі судового засідання Куленко О.Д., за участю представника відповідача Артюхової Л.Т., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2017 року, яка складене в повному обсязі 28 грудня 2017 року у м.Сєвєродонецьку, у справі № 812/458/17 (головуючий І інстанції Шембелян В.С.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Кларіант Україна до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ Кларіант Україна (далі по-тексту позивач) звернулось до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДФС у Луганській області (далі по-тексту відповідач, апелянт) в якому просили визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС в Луганській області від 27.02.2017 №, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на 364091,11 грн. та застосовані штрафні санкції в сумі 91022,78 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне повідомлення-рішення прийняте на підставі акту камеральної перевірки позивача від 20.12.2016 № 1982/12-14-12-02/20-31337612, в ході якої встановлено нереальність господарських операцій позивача з їх контрагентом ТОВ Лізінгова торгова компанія «Сприяння», яке поставляло позивачу електричну енергію.

Позивач посилається на ті обставини, що податковий орган не мав права а ні вимагати надання додаткових документів, а ні використовувати будь-які інші документи під час проведення камеральної перевірки позивача, крім показників податкової звітності та іншої наявної в державних реєстрах інформації.

Однак, листом № 517/12-36-14 від 18.07.2016 року Луганська об'єднана державна податкова інспекція головного управління ДФС України у Луганській області направило запит до ТОВ ЛТК «Сприяння» щодо надання посвідчених копій документів та пояснень, які підтверджують здійснення операцій з придбання та продажу товарів (послуг) тощо щодо взаємовідносин з ТОВ «Кларіант Україна» у періоді вересень 2014 року - лютий 2016 року (додаток до даного позову).

ТОВ ЛТК «Сприяння» листом від 15 серпня 2016 року № 711 у встановлені законодавством строки надало пояснення і копії усіх первинних документів щодо відносин з ТОВ «Кларіант Україна», а також надало пояснення щодо транспортування електричної енергії, придбання електричної енергії тощо.

ТОВ «КЛАРІАНТ Україна» неодноразово зверталося до ДПІ і до Головного управління ДФС України у Луганської області з наданням підтверджуючих документів і необхідними поясненнями щодо взаємовідносин з ТОВ ЛТК «Сприяння».

Так, це листи до ДПІ № 336 від 21.07.2016, № 338 від 22.07.2016, а також лист до Головного управління ДФС у Луганської області № 397 від 16.09.2016, які є додатками до позову.

Головне управління ДФС України у Луганської області підтвердило отримання пояснень і первинних документів від ТОВ «ЛТК Сприяння» листом № 561/10/12-32-01-13 від 12.10.2016.

Тому висновок у Акті перевірки щодо неможливості направлення листа для звірки ПДВ на адресу ТОВ «ЛТК Сприяння» є безпідставним и таким.

ТОВ «КЛАРІАНТ УКРАЇНА» згідно договору купівлі-продажу електричної енергії з ТОВ Лізінгова торгова компанія «Сприяння» від 01.08.2013 № 121/08/13 за період дії договору включно по квітень 2016 року фактично отримувало електричну енергію, використовувало її у виробничих процесах, виробляло продукцію, яку реалізовувало, отримувало прибуток та сплачувало податки.

Укладені позивачем правочини з ТОВ «ЛТК Сприяння» не визнавались недійсними у судовому порядку. А отже, у податкового органу не було правових підстав робити висновки про нереальність господарських операцій, тому такі «висновки» не можуть бути підставою для настання юридичних наслідків.

Таким чином, наведені а Акті перевірці та податковому повідомленні-рішенні № від 27.02.2017 висновки податкового органу про наявність порушення є безпідставними і такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2017 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Кларіант Україна до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - було задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 27.02.2017 № № про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю Кларіант Україна штрафних санкцій у сумі 91022,78 грн. Також було вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Судове рішення першої інстанції обґрунтоване тим, що під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Тобто, податковим органом під час проведення камеральної перевірки досліджувались інші, ніж передбачено чинним законодавством дані, що є порушенням вимог підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України.

З рішенням суду першої інстанції не погодився податковий орган та звернувся з апеляційною скаргою. Доводи апеляційної скарги обґрунтовані тим, що неможливо підтвердити реальність взаємовідносин ТОВ «ЛТК «Сприяння» та ТОВ «Кларіант Україна», оскільки і сам постачальник електроенергії і підприємство, яке здійснює транзит електроенергії знаходяться на тимчасово неконтрольованій території України, що унеможливлює отримання підтверджуючих документів для проведення зустрічних звірок. Апелянт зазначає, що не підтверджено ні під час перевірки та не надано до суду доказів фактичного постачання електроенергії та її транзит до Споживача.

На підставі вище викладеного та враховуючи зміни внесені Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 № 1797- VIII Головним управлінням ДФС у Луганській області було винесено податкове повідомлення-рішення від 27.02.2017 № ,щодо завищення бюджетного відшкодування на 364091,11 грн та застосовано штрафні санкції у розмірі 91022,78 грн. згідно п. 123.1 ст.123 Кодексу, яке відповідач вважає правомірним. Відповідач вважає що суд першої інстанції прийняв рішення з порушенням норм матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача позивача у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги в повному обсязі. Просив апеляційну скаргу задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Представник позивача у судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання. Позивач на адресу Донецького апеляційного адміністративного суду надіслав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з участю в інших судових процесах.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступного.

Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що ТОВ "Кларіант Україна" 12.02.20014 зареєстроване в якості юридичної особи, , місцезнаходження: м.Сєвєродонецьк, вул.Пивоварова, буд. 5-И3/1, перебуває на обліку в ДПІ у м.Сєвєродонецьку ГУ ДФС у Луганській області.

15.11.2016 позивачем було подано податкову декларацію № з податку на додану вартість за жовтень 2016 разом з заявою про повернення суми бюджетного відшкодування згідно якої позивачем зазначено суму бюджетного відшкодування з податку на додану, вартість, яку слід перерахувати на розрахунковий рахунок позивача у розмірі 1501716,00 грн (т.1 а.с.39-40).

08.12.2016 позивач надав уточнюючий розрахунок № податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок за жовтень 2016 разом з заявою про повернення суми бюджетного відшкодування згідно якої позивачем зазначено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, яку слід перерахувати на розрахунковий рахунок позивача у розмірі 1485632,00 грн (т. 1 а.с.107-108).

Відповідачем з 21.11.2016 по 20.12.2016 було проведено камеральну перевірку податкової, декларації з податку на додану вартість за жовтень 2016 року з урахуванням уточнюючої, у тому числі правомірності декларування ТОВ «Кларіант Україна» сум бюджетного відшкодування за жовтень 2016 року, за результатами якої складено акт від 20.12.2016 № 1982/12-14-12-02/20-31337612 та встановлено, що позивачем в порушення п. 198.1, п. 198.3 ст. 198 Податкового Кодексу України завищено суму податкового кредиту (р. 17) по податковій декларації з ПДВ за жовтень 2016р. на 364091,11 грн., що призвело до завищення суми бюджетного відшкодування на 364091,11 грн (т.1 а.с.225-233).

В ході перевірки податкової звітності позивача контролюючим органом встановлено, що до суми бюджетного відшкодування, зазначені позивачем в декларації за жовтень 2016 включено суми податкового кредиту, сформованого за рахунок господарських операція позивача з контрагентом ТОВ «ЛТК Сприяння» (і/код 3376806) у розмірі 364091,11 грн, що сформовані за період з січня по квітень 2016 року.

З акту перевірки вбачається, що контролюючий орган на підтвердження взаємовідносин позивача з вказаним контрагентом надсилав запити на проведення зустрічних звірок, перелік яких є додатком 2 до акту. В акті наведено аналіз відповідей на ці запити, положень договору позивача з його конрагентом на постачання електроенергії, посилання на отриманий ДПІ в м. Сєвєродонецьку лист Управління СБУ в Луганській області, якими фактично обґрунтовано висновок проте, вказаний вище податковий кредит є можливо безпідставним.

Тому відповідач прийшов до висновку про непідтвердження факту постачання електроенергії позивачу вказаним контрагентом, не можливості підтвердження правомірності здійснення господарських операцій з ним, завищення суми бюджетного відшкодування на 364091,11 грн (т.1 а.с.229 зв.бік-230).

Податковим органом спочатку було прийняте повідомлення-рішення від 06.01.2017 (т.1 а.с.236).

Так, 20 січня ТОВ «КЛАРІАНТ УКРАЇНА» направило до Головного управління державної фіскальної служби України первинну скаргу на податкове повідомлення-рішення від 06.01.2017. (т. 1а.с. 8-11).

21 лютого ТОВ «КЛАРІАНТ УКРАЇНА» отримано рішення про результати розгляду скарги № 147/10/12-32-10- 01-04 від 17 лютого 2017 року, яким скасовано податкове повідомлення-рішення від 06.01.2017 (т. 1 а.с.13-15).

27.02.2017 контролюючий орган прийняв оскаржене позивачем повідомлення-рішення № , яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на 364091,11 грн. та застосовані штрафні санкції в сумі 91022,78 грн (т.1 а.с.71).

Колегія суддів перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що останню необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Спірним питанням цієї справи є правомірність використання податковим органом інформації, отриманої на запити, а також інших документів під час проведення камеральної перевірки позивача, крім показників податкової звітності та іншої наявної в державних реєстрах інформації.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України.

До спірних правовідносини підлягає застосуванню норма права в редакції, що була чинна на час проведення вказаної камеральної перевірки.

За змістом статей 54, 58 ПК України підставою для винесення податкового повідомлення-рішення є акти перевірок податкового органу, у яких зафіксовані порушення податкового законодавства.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки ( ст. 75 ПК України).

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Камеральну перевірку, яка стала підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення від 19.12.2016 відповідачем проведено до 20.12.2016.

Згідно з положеннями п.п. 75.1.1 п. 75.1 статті 75 ПК України, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних відносин, камеральною перевірка це перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Документальною перевіркою, зокрема, вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів ( п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України).

Тобто, у 2016 році Податковим кодексом України було визначено, що питання своєчасності та повноти сплати податків перевіряються податковим органом лише в рамках проведення документальної перевірки.

Отже, виходячи зі змісту наведених вище норм закону, (в редакції, яка діяла до 01.01.2017) під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Зі змісту акту перевірки встановлено, що при камеральній перевірці позивача контролюючим органом використані відповіді Луганської ОДПІ ГУ ДФС у Луганській області про неможливість проведення зустрічних звірок ТОВ «ЛТК «Сприяння», договір між вказаним контрагентом та платником податку ТОВ «Кларіант Україна» купівлі продажу електричної енергії №104/01/13 від 23.01.2013; лист Управління СБУ в Луганській області №63/25/19340 від 27.09.2016 на адресу ДПІ в м. Сєвєродонецьку. Висновки податкового органу містять припущення щодо безпідставності вказаного податкового кредиту.

Суд апеляційної інстанції зазначає,що податковим органом під час проведення камеральної перевірки досліджувались інші, ніж передбачено чинним законодавством дані, що є порушенням вимог підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України.

Правова позиція, відповідно до якої у разі незаконності перевірки незаконним є і прийняте за її результатом рішення контролюючого органу, була висловлена Верховним Судом України у постанові від 27 січня 2015 року №21-425а14 (реєстраційний номер в ЄДРСР 43075087), яка в силу вимог статті 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України (станом на час проведення перевірки), повинна враховуватися судами.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою ст.77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вищевикладеного суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДФС в Луганській області від 27.02.2017 №.

Статтею ст.316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд, вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому при таких обставинах апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення а рішення суду без змін.

Повний текст постанови складений 28 березня 2018 року.

Керуючись статями 309, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду у справі № 812/458/17- залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду у справі № 812/458/17-залишити без змін.

На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України складення постанови у повному обсязі відкласти на строк - до 5 днів.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку передбаченому ст.328 КАС України.

Головуючий суддя: О.О. Шишов

Судді: І.В.Сіваченко

Т.Г.Гаврищук