Справа № 826/10481/16
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

05 березня 2018 року 12:17 № 826/10481/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К. при секретарі судового засідання Мині І.І., за участі представників сторін: від позивача - Ковалишина А.М., Ісаєнко Ю.О., від відповідача - Лелюх Л.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу:

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
домалого приватного підприємства "Турбота"
прозастосування заходів реагування,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі- позивач/ ГУ ДСНС у м. Києві) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до малого приватного підприємства "Турбота" (далі-відповідач/ МПП «Турбота») про застосування заходів реагування шляхом відключення джерел електроживлення, накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень МПП «Турбота» за адресою: вул. Академіка Туполєва, 13 у Святошинському районі м. Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що в ході проведення позапланової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки відповідача встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, які перебувають на об'єкті, що, в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень позивача.

Відповідач проти позовних вимог заперечував, з огляду на відсутність порушень, вказаних в акті перевірки позивача.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку проведення планових (позапланових) перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, затвердженого наказом МВС України від 02.11.2015 №1337, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.11.2017 №1467/27912 із урахуванням змін до Плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2016 рік, затверджених наказом міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 01.02.2016 №141, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано наказ від 17.05.2016 №215 «Про проведення планових перевірок», згідно з додатком до якого було вирішено провести перевірку позивача.

За результатами перевірки позивачем було складено Акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 24.06.2016 № 336 (далі - Акт № 336).

В процесі розгляду справи, за зверненням відповідача, позивачем було проведено перевірку, за результатами якої складено Акт № 241 від 21.12.2016р.

Актом №241 було встановлено порушення, які полягали у нижчевикладеному.

- суб'єктами господарювання, які орендують кіоски, павільони, магазини, які розміщені на території ринку, не подано декларацій відповідності матеріально - технічної баз суб'єкту господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та позитивного висновку за результатами оцінки протипожежного стану приміщень;

- на території ринку, між групами кіосків не влаштовано проїзди завширшки не менше 4 метрів;

- ширина сходових маршів в приміщенні торгівельного центру не відповідає вимогам будівельних норм ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди";

- ширина евакуаційних проходів перукарні менше 1 метру, що не відповідає вимогам п. 5.27 ДБН В.1.1-72002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»;

- дерев'яні конструкції не оброблені вогнетривкою сумішшю.

Відповідачем було надано фотографії, за змістом яких вбачається, що ширина проходів ринку між групами кіосків та воріт складає більше 4 метрів, і встановлені порушення усунуто, натомість, позивачем ці обставини не спростовано.

Відповідачем було надано акт прийняття виконаних робіт з вогнезахисного обробляння від 14.09.2016р. При цьому, ані акт перевірки №241, ані акт перевірки №336 не містять будь-якої конкретизації щодо того, які саме дерев'яні конструкції не оброблено вогнетривкою сумішшю, що унеможливлює встановлення обставини обробляння конкретної дерев'яної поверхні.

Відповідачем зазначено, що приміщення, кваліфіковане позивачем як приміщення торгівельного центру, є будівлею адміністрації ринку, і не використовується як громадське приміщення, що виключає перебування в цьому приміщенні сторонніх осіб. Відповідач зазначив, що ширина маршів становить 1 метр, що відповідає вимогам ДБН В.2.2-28:2010 "Будинки адміністративного та побутового призначення".

Відповідно до визначення терміну, наведеного у затверджених Наказом Мінрегіонбуду від 30 грудня 2010 року №570 «Про затвердження ДБН В.2.2-27:2010 "Будинки і споруди. Будинки адміністративного та побутового призначення" адміністративні будинки підприємств - Будинки, у яких розміщуються приміщення управління, конструкторських бюро, інформаційно - технічного призначення, копіювально-розмножувальних служб, обчислювальної техніки, охорони праці, приміщення для навчальних занять.

Розділом 7 вказаних норм передбачено, що ширина сходових маршів повинна бути не менше ширини виходу на сходову клітку з найбільш населеного поверху, але не менше 1м для будинків з умовною висотою до 47 м включно.

Позивачем не зазначено кваліфікуючих ознак, за якими ним віднесено будівлю, де розміщено адміністрацію ринку, до громадських будівель, тому судом не приймаються посилання на норми, затверджені наказом від 30 грудня 2009 року N 705 Міністерства регіонального розвитку та будівництва України «Про затвердження ДБН В.2.2-9-2009 "Громадські будинки та споруди. Основні положення" (далі - ДБН В.2.2-9-2009 ).

Поряд з цим, запропонований позивачем захід реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

З урахуванням встановлених обставин, суд зазначає про необхідність встановлення рівноваги між здійсненням контролю за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано.

Вимога знаходження справедливої рівноваги означає, що завжди має бути розумна пропорційність між використовуваними засобами і метою, яка ними достягається.

Принцип пропорційності спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються; дозволяє досягти розумного співвідношення між цілями державного впливу та засобами їх досягнення.

Принцип пропорційності являє собою загальний, універсальний принцип права, який вимагає співрозмірного обмеження прав та свобод людини для досягнення публічних цілей.

Оскільки перелік порушень, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, законодавством України не визначено, то віднесення до зазначеної категорії є суб'єктивною оцінкою суб'єкта владних повноважень, а тому в кожному окремому випадку суб'єкт владних повноважень має визначати - чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров'ю людей у взаємозв'язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.

Іншою важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням.

Суд зазначає, що вимога позивача стосовно відключення джерел електроживлення, накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень МПП «Турбота» не відповідає тяжкості тих порушень, які виявлені під час перевірки.

Більш того, позивачем не надано суду переконливих доказів того, що перелічені в акті перевірки порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, а усунення цих порушень вимагає вжиття заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень позивача і не може бути усунуто іншими можливими заходами.

Водночас, судом з пояснень представника відповідача в судовому зсіданні встановлено, та матеріалами справи підтверджено, що на момент розгляду справи більшість вказаних в акті перевірки порушень не є наявними.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Позивач достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, суду не надав.

Натомість, відповідач довів суду відсутність протиправних дій зі свого боку.

Отже, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення складено 21.03.2018.

Суддя С.К. Каракашьян