Справа № 804/6792/17
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 лютого 2018 року Справа № 804/6792/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та скасування рішень, -
Публічне акціонерне товариство «АрселорМіталл Кривий Ріг» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, в якому просило:
- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області спрямовані на призначення та проведення позапланової перевірки Публічного акціонерного товариства «АрселорМіталл Кривий Ріг» на підставі наказу від 04.10.2017р. №68 та направлення на проведення позапланової перевірки №209 від 04.10.2017р.;
- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області №43пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.10.2017р.;
- визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.10.2017р. №20/1947 про накладення на Публічне акціонерне товариство «АрселорМіталл Кривий Ріг» штраф у сфері містобудівної діяльності.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивач фактично відмовив у допуску посадових осіб відповідача до проведення перевірки, за результатами якої винесено спірні рішення, оскільки у відповідача були відсутні законі підстави для призначення позапланової перевірки. Також відповідачем предявлене неналежним чином оформлене направлення на проведення цієї перевірки (не зазначено жодного питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю) та порушено вимоги ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Представник позивача у судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав клопотання про розгляд справи за відсутності його представника.
Відповідач предявлений позов не визнав, подав на нього письмові заперечення, в яких просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що останній діяв у межах повноважень та у спосіб передбачених нормами чинного законодавства.
У судове засідання 14.11.2017р. представник відповідача не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Зважаючи на приписи ч.4 ст.122, ч.4, ч.6 ст.128 КАС України, суд розглянув дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі доказами.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову, з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553).
Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За змістом приписів п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Згідно з п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Пунктом 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до абз.1-4 п.14 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому абз.5 п.15 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Згідно з п.17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Відповідно до п.18, п.19 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Пунктом 20 Порядку №553 визначено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.
За змістом приписів п.21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон) встановлено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 року №735, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі Порядок №244).
Так, п.9 Порядку №244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п.10 Прядку №244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.
Пунктом 13 Порядку №244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Пунктом 14 Порядку №244 визначено, що під час складання протоколу уповноважена посадова особа інспекції, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з п.15 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
За змістом приписів п.16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
При цьому п.17 Порядку №244 встановлено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Пунктом 19 Порядку №244 визначено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Згідно з п.22 Порядку №244 за результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).
Частиною 8 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.
05.10.2017р. головні інспектори будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ОСОБА_2 та ОСОБА_3 прибули на об'єкт для проведення позапланової перевірки, проте представник ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» за довіреністю № 14-396 юр. від 22.09.2017 ОСОБА_4 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до об'єкта будівництва.
З огляду на означене та на підставі п.12 Порядку №553 посадовими особами Департаменту було складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 05.10.2017р., який складений у присутності та підписаний представником позивача ОСОБА_4
Також інспектором Демченко Н.М. у присутності представника товариства ОСОБА_4 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким також встановлено факт недопущення посадових осіб Департаменту до об'єкта для проведення перевірки, чим порушив вимоги положення п.1 ч.3 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.1 п.11 Порядку №553 та припис № 43пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою в термін до 20.10.2017р. допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на вищезазначений об'єкт.
Позивач, не погоджуючись з діями та рішеннями відповідача, звернувся з означеним позовом до суду.
Так, щодо доводів позивача про те, що у відповідача були відсутні законні підстави для призначення перевірки суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що перевірка позивача призначена на виконання вимоги Криворізької місцевої прокуратури №1 від 20.09.2017р. №76-2022-17.
Так, означеною ухвалою суд задовольнив клопотання прокурора Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області про призначення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів, правил та ліцензування та надав дозвіл на проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів, правил та ліцензування, які розташовані за місцем фактичного розташування обєктів Публічного акціонерного товариства «АрселорМіталл Кривий Ріг», які розташовані за адресою: Дніпропетровська область, Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі (Орджонікідзе) 1, Криворіжсталі, 135, Криворіжсталі, 137, вул. Збагачувальна, 96, а саме на виробничих обєктах:
- Реконструкція комплексу коксових батарей №№ 5,6 на коксохімічному виробництві ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» І черга (коксова батарея № 6); Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Орджонікідзе, 1 - (підрядник ТОВ «Конкорд інжиніринг ГМБХ»);
Акт позапланової перевірки оформити у відповідності з вимогами норм чинного законодавства.
Отже, призначення перевірки позивача відбулося за наявності законних підстав.
Що стосується посилань позивача щодо неправомірності проведення позапланової перевірки через порушення приписів ст.10 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», то такі посилання є безпідставними та необґрунтованими.
Так, ст.10 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю).
На думку позивача відповідач намагався здійснити повторні перевірки на одній загальній для всіх перевірок підставі, а саме вимозі правоохоронного органу щодо проведення перевірки в рамках вищевказаного кримінального провадження.
Так, відповідачем дійсно було складені направлення від 04.10.2017р. №№ 207, 208, 209, 210, 211 щодо проведення перевірок окремо по кожному з обєктів позивача, визначених в ухвалі Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі № 210/3894/17 (провадження №1-кс/210/1688/17).
Відповідно до абз.2 п.1 Порядку №553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо субєктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на обєктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Згідно з п.п.1 п.1 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню.
З аналізу вищевказаних норм слідує, що органи державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють перевірки саме на обєктах будівництва, а не виключно самого субєкта містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців).
Таким чином, відповідач не здійснював повторні позапланові заходи, а намагався провести позапланові перевірки за різними об'єктами будівництва ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», вказаними у судовому рішенні, яким ці перевірки і були призначені, що не може вважатися повторністю.
Щодо доводів позивача про те, що відповідачем порушено вимоги ч.І ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме не зазначено перелік питань для проведення перевірки, суд зазначає наступне.
Так, відповідно до основних положень Порядку №553, дія ч. 1 ст. 6 вказаного Закону не розповсюджується на відносини із здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Крім того, форма та зміст направлення для проведення планового (позапланового) заходу затверджена Наказом Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 240 від 15.05.2012 року «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».
Так, зі змісту направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 04.10.2017р. № 209 вбачається, що його зміст та форма повністю відповідає вимогам Наказу № 240.
З вищевикладеного вбачається, що під час проведення позапланової перевірки та під час винесення оскаржуваної постанови посадові особи Департаменту діяли на законних підставах та в межах своєї компетенції.
Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку про те, що правові підстави для задоволення позову відсутні.
Керуючись ст.ст.244, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1