Справа № 817/466/18
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2018-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

21 березня 2018 року м. Рівне №817/466/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., за участю секретаря судового засідання Птюшинська І.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1, представник ОСОБА_2,

відповідача 1: Чайковський С.Ю.,

відповідача 2: представник Андрєєв Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного спеціаліста інспекційно-адміністративного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Чайковського Сергія Юрійовича, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до суду з позовом до відповідача, головного спеціалісті інспекційно-адміністративного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Чайковського Сергія Юрійовича (далі по тексту відповідач 1), про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.12.2017. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в період з 29.11.2017 по 14.12.2017 відповідачем проведена позапланова перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за результатами якої складені акти №51-ПП/1, №52-ПП. Актом №51-ПП/1 порушень не виявлено, а актом №52-ПП встановлено порушення, а саме: виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Позивач стверджує, що відповідач порушив вимоги Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, оскільки детальний опис виявленого порушення містить загальний вид порушення, в той час як Порядок зобов'язує відповідача у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний контроль, тобто відповідач зобов'язаний був об'єктивно описати виявлені порушення. Також позивач зауважив, що відповідно до вказаного Порядку відповідач крім акту перевірки, зобов'язаний скласти протокол, однак такого протоколу не складено. Крім того, позивач зазначив, що жодних будівельних робіт в 2017 році не проводив, а гараж, право власності на який зареєстровано 23.01.2017 року існує в тих розмірах, в яких він перебував ще в 1990 році на момент придбання позивачем квартири. Жодних будівельних робіт, добудов чи реконструкції гаража, позивач не проводив, крім фасадного утеплення в 2010 році. Таким чином позивач вказує на протиправність винесеного припису, просить суд його скасувати та стягнути судові витрати, які складаються із судового збору та витрат на правову допомогу.

Відповідач 1 відзиву на позов до суду не подав.

28.02.2018 ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати залучено другим відповідачем Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (далі по тексту відповідач 2).

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Відповідач 1 в судовому засіданні позовні вимоги позивача повністю визнав.

Відповідач 2 відзиву на позов до суду не подав. В судовому засіданні пояснив, що він не є належним відповідачем, оскільки чинним законодавством передбачено самостійність інспекторів у прийнятті рішень та їх відповідальність за прийняті рішення. Окрім того, зазначив, що оскільки позовних вимог до відповідача 2 не заявлено, то у нього відсутня правова позиція щодо позову в цілому. В той же час наголосив, що вимога позивача про стягнення судових витрат не є співмірною із заявленим позовом та просив суд це врахувати при прийнятті рішення.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши подані письмові докази, суд виходить з наступного.

Обставини справи:

21.03.1990 позивач придбав на підставі договору купівлі-продажу квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №056306 від 18.07.2005 року, позивач володіє двома земельними ділянками за адресою вул. Пересопницька,210 у м. Рівному, одна з яких площею 99кв.м., інша площею 49кв.м.

З 29.11.2017 по 14.12.2017 відповідачем 1 проведена позапланова перевірка дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за результатами якої складені акти №51-ПП/1, №52-ПП.

Відповідно до акту №51-ПП/1, відповідачем 1 перевірено дотримання позивачем містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Реконструкція квартири №2 в житловому будинку з добудовою на вул. Пересопницька, 210 в м. Рівному». Із акту вбачається, що порушень не встановлено (розділ VI акту перевірки).

Згідно з актом №51-ПП/1, відповідачем 1 перевірено дотримання позивачем містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: «Реконструкція гаража з добудовою на вул. Пересопницька, 210 в м. Рівному». Актом встановлено порушення позивачем пункту 1 частини 1 статті 34 ЗУ №3038- VI, пункту 13 ПКМУ №466. У графі «Детальний опис виявленого порушення» акту перевірки зазначено : «Виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта».

14.12.2017 відповідачем 1 винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається від позивача набути право на виконання будівельних робіт в термін до 14.02.2018.

Вказаний припис отриманий позивачем засобами поштового зв'язку, що ним не заперечується.

Вирішуючи даний спір та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Законодавством України (в редакції, чинній на час виникнення спору), яке регулює спірні правовідносини є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038- VI, 17.02.2011, що встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі Закон №3038); Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №553, 23.05.2011, яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі Порядок).

Частиною 1 статті 6 Закону №3038 встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

У відповідності до пункту 2 частини 3 статті 6 вказаного закону, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України (абз. 3 ч.3 ст.6).

Згідно із нормою ст. 41 Закону №3038, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Аналогічні норми встановлені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а саме: посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки (п.11).

Із аналізу викладеного вище слідує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю та його посадова особа складають один орган і діють як один орган, а не кожен зокрема. Це вбачається також із оскаржуваного припису, який виданий від імені Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради і складений та підписаний посадовою особою цього органу - відповідачем 1. Отже, доводи відповідача 2 про те, що він не є належним відповідачем є неприйнятними.

Також судом встановлено, що відповідачем 1 під час здійснення перевірки не було дотримано вимог п. 11, 12 Порядку, відповідно до якого посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Зазначене підтверджується актом перевірки №52-ПП щодо встановленого порушення, відповідно до якого встановлене порушення не містить конкретизації щодо виконання будівельних робіт, не зазначений вид робіт (нове будівництва, реконструкція, технічне переоснащення, реставрації, капітальний ремонт), не вказано наявність чи відсутність зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаменту та ін.

Як зазначив відповідач 1 в судовому засіданні, вказане порушення було ним встановлене лише на підставі заяви ОСОБА_6 від 13.11.2017р. Інших доказів щодо встановленого порушення у відповідача 1 немає, фото фіксація досліджуваного об'єкта не проводилась. На вказані доводи, суд зауважує, що заява ОСОБА_6 є підставою для проведення позапланової перевірки, а в якості доказу може оцінюватись лише в сукупності із доказами, встановленими відповідачем 1 під час здійснення такої перевірки та які дійсно підтверджують виконання будівельних робіт (наприклад, наявність на території забудови будівельних матеріалів, робітників, здійснення фото, відео фіксації будівельних робіт).

Також в судовому засіданні відповідач 1 зазначив, що протокол про вчинення правопорушень позивачем не складався.

В той же час, позивачем надані суду докази, які спростовують висновки акту перевірки щодо встановленого порушення.

Так, згідно схематичного плану земельної ділянки, наявного в технічному паспорті від 24.04.2014 року наявна будівля, що побудована без належних дозвільних документів в яку входить гараж та сарай, отже станом на 2014 рік гараж вже був побудований.

Згідно технічного паспорта від 16 лютого 2017 року, висота гаража 4,7м, а зі фото фіксації, зробленої станом на 01.02.2018 вбачається, що висота гаража складає також 4,7м. Тобто, будь-якої добудови другого поверху гаражу позивач не проводив. Також із фото фіксації видно, що гараж має звичайне горище, яке не використовується як житлова площа.

За наведених обставин суд прийшов до висновку про те, що встановлене порушення не підтверджене належними та допустимими доказами, а вимога відповідача 1, викладена у приписі щодо набуття права на виконання будівельних робіт є неправомірною, оскільки гараж не перебуває в процесі будівництва. Одночасно, суд зважає на визнання відповідачем 1 позовних вимог позивача в повному обсязі, що додатково підтверджує необґрунтованість встановленого ним порушення та неправомірність винесеного припису, тому останній належить до скасування.

Щодо стягнення судових витрат, то судом встановлено, що позивач сплатив судовий збір за подання до суду позовної заяви в сумі 704,80грн., що підтверджується квитанцією А-Банку від 09.02.2018 та 3000грн. адвокату за надання правничої допомоги, яка складається з надання послуги з написання адвокатського запиту до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради на суму 250грн., складання та подання позову до суду і подальше комплексне супроводження справи в суді першої інстанції в сумі 2750грн. та підтверджується договором про надання правової (правничої) допомоги від 16 січня 2017 року, актом приймання-передачі виконаних робіт до договору про надання правової (правничої) допомоги 16 січня 2017 року №1 від 28.02.2018, квитанцією №79 від 14.03.2018 про оплату послуг на суму 3000грн.

По даній адміністративній справі за участю адвоката судом було проведено два судових засідання загальною тривалістю 1год. 59хв. 59сек.

Крім того, в судовому засіданні частково задоволено письмове клопотання адвоката про витребування доказів.

З врахуванням викладеного, зважаючи на складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, суд приходить до висновку про співмірність розміру витрат на оплату його послуг у даній адміністративній справі в розмірі 3000грн.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.12.2017, винесений головним спеціалістом інспекційно-адміністративного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Чайковським Сергієм Юрійовичем.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради судові витрати в загальному розмірі 3704,80грн., а саме: судовий збір в розмірі 704,80грн. та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 (33000, АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1);

2) відповідачі - головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Чайковський Сергій Юрійович (33028, м. Рівне, вул. Лермонтова, 6, ), Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (33028, м. Рівне, вул. Лермонтова, 6, ).

Повне рішення суду складено 23 березня 2018 року.

Суддя Комшелюк Т.О.