Справа № 826/2375/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2018-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

08 лютого 2018 року № 826/2375/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Борсуковській А.О.,

за участю представників сторін:

позивача: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області

про визнання неправомірним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) до Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - відповідач) про визнання неправомірним та скасування рішення від 20.01.2017 року про позбавлення ОСОБА_1 права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України, а також зобов'язання поновити позивачу право на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що спірним рішенням його неправомірно позбавлено права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, оскільки висновки відповідача про систематичне і грубе одноразове порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури, з боку позивача є надуманими та не підтверджені жодними доказами.

Між іншим зазначив, що у період, в який нібито вчинено позивачем зазначенні порушення, останній взагалі не здійснював професійну адвокатську діяльність.

У подальшому позивачем подана заява про уточнення позовних вимог, в якій він крім іншого, просить визнати неправомірним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 17.03.2017 року щодо затвердження рішення від 20.01.2017 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування поданої заяви позивач вказав на те, що за результатом розгляду його скарги, рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.06.2017 року №VІ-001/2017 встановлено, що жодної обставини з наведених підстав припинення адвокатської діяльності проведеною перевіркою обставин вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку не підтверджено, що вказує на необґрунтованість рішення про накладення дисциплінарного стягнення.

Однак, за висновками позивача, рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 20.01.2017 року не було скасовано на вимогу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.06.2017 року, а рішенням від 17.03.2017 року встановлено інше рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області щодо затвердження рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20.01.2017 року , чим фактично прийнято нове рішення.

У судовому засіданні позивач підтримав заявлені позовні вимоги з урахуванням уточнених позовних вимог, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

14.12.2017 року відповідачем подано до суду заяву про визнання позовних вимог в частині скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 17.03.2017 року про затвердження рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20 січня 2017 року, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а також клопотання про розгляд справи у відсутність представника.

З іншою частиною заявлених позовних вимог, відповідач не погоджується, просить відмовити у їх задоволенні з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Спірним рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 20 січня 2017 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

З матеріалів справи вбачається. що підставою цьому слугувала скарга регіонального сервісного центру в м. Києві на дії адвоката ОСОБА_1, яка надійшла 14 липня 2016 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Під час проведення перевірки встановлено, що у Єдиному реєстрі адвокатів України міститься запис про зупинення права на зайняття адвокатською діяльності адвоката ОСОБА_2 з 02 березня 2013 року. Проте під час зупинення права на заняття адвокатською діяльністю, адвокат ОСОБА_2, у червні та липні 2016 року, звертався до Регіонального сервісного центру МВС в м. Києві із адвокатськими запитами. За висновками відповідача, такі дії по зверненню із адвокатськими запитами є порушенням вимог статті 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», яка забороняє адвокату здійснювати адвокатську діяльність.

Крім того встановлено, що адвокат ОСОБА_1, при зверненні із адвокатським запитом, не додав до адвокатського запиту посвідчені копії ордеру встановленого зразку та свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, що є порушенням вимог статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатською діяльністю».

Між іншим, перевіркою встановлено, що адвокат у адвокатському запиті від 05 липня 2016 року за №31/26-418 в адресу Регіонального сервісного центру МВС України в м. Києві дозволив некоректні висловлювання в адресу центру та його співробітників.

21 жовтня 2016 року дисциплінарною палатою КДКА у Київській області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1

Дослідивши обставини, зазначені у скарзі, поясненнях адвоката та в наявних матеріалах перевірки, дисциплінарна палата КДКА Київської області дійшла висновку, що у діях адвоката ОСОБА_1 вбачається наявність ознак вчинення дисциплінарного проступку, про що прийняла спірне рішення від 20.01.2017 року.

У своїх поясненнях позивач вказував на те, що діяв у такий спосіб виключно для захисту прав та інтересів рідної матері, яка інвалідом ІІ групи та просив не позбавляти його права заняття адвокатською діяльністю.

З матеріалів справи вбачається, що згідно витягу з Єдиного реєстру адвокатів України адвокат ОСОБА_1 діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №3595/10, виданого 20.03.2008 року Київської обласної КДКА на підставі рішення №167. Адресою робочого місяця адвоката є АДРЕСА_1. Адвокатську діяльність було зупинено з 02.03.2013 року, в поновлено - 22.07.2016 року на підставі заяви позивача.

Розглянувши скаргу позивача на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20.01.2017 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури прийняла рішення від 22.06.2017 року №VІ-001/2017, яким скаргу позивача задовольнила частково, скасувала рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20.01.2017 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України. Ухвалила нове рішення, яким притягнула адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувала дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців. Матеріали справи повернуто Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури регіону.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, розглянувши рішення дисциплінарної палати від 20 січня 2017 року стосовно адвоката ОСОБА_1, 17.03.2017 року прийняла рішення, яким затвердила рішення дисциплінарної палати КДКА Київська області від 20.01.2017 року, яким притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідно до частин четвертої та п'ятої статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог. Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

Дослідивши подану відповідачем заяву про визнання позову в частині скасування рішення від 17.03.2017 року та враховуючи, що таке визнання несуперечить закону та непорушує чиї-небуть права, свободи чи інтереси, суд приймає визнання позову відповідачем.

Відтак, заявлені позовні вимоги позивача про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 17.03.2017 року про затвердження рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20 січня 2017 року, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України підлягають задоволенню.

Щодо доводів позивача про наявність підстав для скасування спірного рішення рішення від 20.01.2017 року про позбавлення ОСОБА_1 права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України, а також зобов'язання поновити позивачу право на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Повноваження, порядок формування та діяльність КДКА визначаються Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (надалі - «НААУ»), актами Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА, який затверджується Радою адвокатів України та іншими актами НААУ.

Основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об'єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов'язковість, право на оскарження рішень КДКА у передбачених Законом випадках.

До повноважень Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить: організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, про позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з'їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України (НААУ), рішеннями Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України цим Положенням та Регламентом КДКА.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури здійснює контроль за додержанням адвокатами зобов'язань, що передбачені діючим законодавством України, Присяги адвоката України, Правил адвокатської етики та інших актів НААУ; виявляє причини та умови, що сприяли вчиненню адвокатами дисциплінарних проступків, наданню правової допомоги на низькому професійному рівні, та розробляє рекомендації стосовно заходів щодо усунення цих причин і умов.

В Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури створені кваліфікаційна палата та дисциплінарна палата.

При цьому, дисциплінарна палата розглядає скарги громадян, окремі ухвали судів, постанови суддів, постанови, подання слідчих органів, голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або її членів, заяви адвокатських об'єднань, підприємств, установ, організацій та громадян на дії адвокатів; вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, розглядає порушені з цих питань справи, приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення або про відмову у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно із приписами статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Судом встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи позивачем не оскаржувалось.

Водночас, статтею 34 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» встановлено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Частина перша статті 42 вказаного Закону передбачає, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечувалось самим позивачем під час судового розгляду, рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.06.2017 року було скасовано спірне рішення від 20.01.2017 року про позбавлення ОСОБА_1 права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України.

З огляду на викладене, вимоги позивача щодо скасування зазначеного рішення є безпідставними.

Відтак, безпідставною є і вимога позивача про зобов'язання комісії поновити його право на зайняття адвокатською діяльністю з наступним внесенням відомостей про це до Єдиного реєстру адвокатів України, на підставі вказаного рішення, оскільки рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.06.2017 року №VІ-001/2017, яким скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20.01.2017 року позивачем не оспорювалось.

У відповідності до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У відповідності до частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновків про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 6, 8, 9, 77, 189, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 17.03.2017 року про затвердження рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 20 січня 2017 року, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення буде виготовлено протягом десяти днів.

Суддя Є.В. Аблов