Справа № 824/648/17-а
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2018-03-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/648/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Лелюк О.П.

Суддя-доповідач: Залімський І. Г.

20 березня 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Смілянця Е. С. ,

секретар судового засідання: Черняк А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року (ухвалене 22 грудня 2017 року, повний текст якого виготовлено 28 грудня 2017 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України про визнання протиправною дії та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправною дії та зобов'язання вчинити дії.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з'ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що постановою Апеляційного суду Чернівецької області від 25 травня 2016 року його визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто правопорушення, пов'язаного з корупцією.

На підставі вказаної постанови відповідач протиправно включив його до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення, адже він вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а до кримінальної, адміністративної та/або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних правопорушень не притягався.

Позивач вказує, що відповідачем порушено його права, адже внесення інформації про нього до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення, фактично свідчить про визнання його особою, яка вчинила корупційне правопорушення. При цьому, відсутні будь-які судові рішення, якими підтверджено факт вчинення позивачем корупційного правопорушення. До того ж, згідно ст.39 КУпАП позивач, станом на час подання апеляційної скарги, вважається особою, яка не піддавалась адміністративному стягненню.

Правова позиція відповідача зводиться до того, що відомості про ОСОБА_2 правомірно включено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення, оскільки включення відбулось на підставі судового рішення, що набрало законної сили, про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідач констатував, що до початку функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення, що ведеться Національними агентством з питань запобігання корупції, Міністерство юстиції України продовжує здійснювати повноваження щодо забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, який створено та запроваджено з 01 лютого 2012 року на виконання Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції", в обсязі та в порядку, визначених Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

Крім того, відповідач зазначає, що правові підстави для вилучення з указаного реєстру відомостей про ОСОБА_2 у Міністерства юстиції України відсутні.

Водночас, оскаржуваними діями Міністерством юстиції України права позивача не порушено. Міністерство юстиції України в даних спірних правовідносинах фактично вчинило лише технічну реєстраційну дію, яка полягала у внесенні до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення, відомостей про ОСОБА_2, який визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення. При цьому, відповідальними за достовірність відомостей, що вносяться до указаного реєстру, є особи, які надали інформацію.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали у повному обсязі, просили вимоги, що в ній викладені, задовольнити.

Відповідач в судове засідання повноважного представника не направив та подав клопотання про відкладення розгляду справи, яке протокольною ухвалою суду було залишене без задоволення.

Згідно ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Керуючись положеннями даної норми та враховуючи відсутність заперечень позивача та його представника, колегія суддів вирішила провести розгляд справи за даної явки сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представника позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, постановою Апеляційного суду Чернівецької області від 25 травня 2016 року, яка набрала законної сили, ОСОБА_2 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) грн в дохід держави.

Листом №550/11.2-42-17 від 02 березня 2017 року Міністерство юстиції України повідомило ОСОБА_2, що згідно з Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 11 січня 2012 року №39/5, зареєстрованим в Мін'юсті 11 січня 2012 року за №28/20341 та пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року №171 відомості про нього внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Разом із цим, зазначено, що його права як суб'єкта персональних даних визначені статтею 8 Закону України "Про захист персональних даних".

03 квітня 2017 року позивач звернувся до Міністерства юстиції України із заявою, в якій просив виключити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення відомості про нього, як особи, яка притягнена до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення - як такі, що не відповідають дійсності.

03 травня 2017 року Міністерством юстиції України надано ОСОБА_2 відповідь на вказану заяву, в якій вказано, що оскільки підставою для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне правопорушення, є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне правопорушення, а також наказ про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення (пункт 2.8 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11 січня 2012 року №39/5), правові підстави для вилучення з Реєстру відомостей щодо ОСОБА_2 у Міністерства юстиції відсутні.

10 серпня 2017 року позивач повторно звернувся до Міністерства юстиції України із заявою, в якій просив виключити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення відомості про нього, як особи, яка притягнена до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення - як такі, що не відповідають дійсності.

21 серпня 2017 року Міністерство юстиції України в листі №32353/24920-0-33-17/11 повідомило позивача, що ним розглядалось його звернення від 03 квітня 2017 року з аналогічних питань, відповідь на яке надано листом від 03 травня 2017 року за №16677/С-10213/11.

Зважаючи на викладені обставини та вважаючи, що відповідач протиправно включив відомості про нього до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення та протиправно відмовив у виключенні вказаних відомостей із Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом в якому просив: визнати протиправною дію Міністерства юстиції України щодо внесення до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення відомостей про вчинення ОСОБА_2 корупційного правопорушення; зобов'язати Міністерство юстиції України вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення відомості про особу ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, як особи, яка притягнена до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення - як такі, що не відповідають дійсності.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем у відповідності до норм, які регулюють спірні правовідносини, правомірно внесено відомості про ОСОБА_2 до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Підстави для вилучення вказаних відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відсутні.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує викладене нижче.

Указом Президента України від 05 жовтня 2011 року "Про першочергові заходи з реалізації Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" №499/2014 з метою забезпечення безумовного виконання Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції", відповідно до частини другої статті 102 та пунктів 1, 17 частини першої статті 106 Конституції України на Міністерство юстиції України покладено функції спеціально уповноваженого органу з питань антикорупційної політики.

Відповідно до частини третьої вказаного указу Міністерство юстиції України зобов'язано: 1) вжити заходів щодо формування та ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення; 2) внести у двотижневий строк доопрацьований з урахуванням пропозицій членів Національного антикорупційного комітету проект Національної стратегії щодо запобігання і протидії корупції, який має ґрунтуватися на системному аналізі причин поширення корупції в державі та умов, що сприяють корупційним проявам, містити оцінку ефективності впроваджуваних механізмів протидії корупції, комплекс взаємопов'язаних завдань і заходів із цих питань; 3) внести до 1 грудня 2011 року в установленому порядку проект закону про спеціально уповноважений орган з питань антикорупційної політики.

За змістом частин першої, другої та четвертої статті 21 Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" за вчинення корупційних правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 4 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності в установленому законом порядку.

Відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, крім відомостей про особовий склад органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, що формується та ведеться Міністерством юстиції України.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Міністерством юстиції України.

Відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Міністерства юстиції України електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Міністерство юстиції України забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру. Відкритими для безоплатного цілодобового доступу є такі відомості про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення: 1) прізвище, ім'я, по батькові; 2) місце роботи, посада на час вчинення корупційного правопорушення; 3) склад корупційного правопорушення; 4) вид покарання (стягнення); 5) спосіб вчинення дисциплінарного проступку; 6) вид дисциплінарного стягнення.

Зазначені відомості не належать до конфіденційної інформації про особу та не можуть бути обмежені в доступі.

Порядок формування та ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього, визначений Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, яке затверджено наказом Міністерства юстиції України видано наказ №39/5 від 11.01.2012, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 11 січня 2012 року за №28/20341 (далі - Положення №39/5).

Відповідно до п. 1.2 Положення №39/5 реєстр - це електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

Держателем Реєстру є Міністерство юстиції України, адміністратором Реєстру - державне підприємство "Національні інформаційні системи" (пункти 1.4 та 1.6 Положення №39/5).

Згідно пункту 1.8 Положення №39/5 реєстраторами Реєстру (далі - Реєстратор) є: - Держатель через Департамент антикорупційного законодавства та законодавства про правосуддя, який вносить або вилучає відомості про особу, яку притягнуто до кримінальної, адміністративної та цивільно-правової відповідальності за корупційне правопорушення; - Головне територіальне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні територіальні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі, які вносять або вилучають відомості про особу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності за корупційне правопорушення.

Процедуру формування та ведення Реєстру визначає розділ ІІ Положення №39/5 визначено.

Так, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, крім відомостей про особовий склад органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність.

Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, є: електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили; завірена в установленому порядку паперова копія наказу про накладання або зняття дисциплінарного стягнення.

Електронна копія рішення суду про притягнення до кримінальної, адміністративної та цивільно-правової відповідальності особи за вчинення корупційного правопорушення, яке набрало законної сили, надсилається Реєстратору у порядку, визначеному спільним наказом Державної судової адміністрації та Міністерства юстиції.

26 січня 2012 року Державною судовою адміністрацією України та Міністерством юстиції України прийнято наказ "Про затвердження Порядку надсилання електронних копій судових рішень щодо осіб, які вчинили корупційні правопорушення" №12/152/5 (далі - Порядок №12/152/5), який визначає процедуру надсилання електронних копій судових рішень, які набрали законної сили, з відомостями, які не можуть бути відкриті для загального доступу у справах про: адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією (глава 13-А Кодексу України про адміністративні правопорушення); злочини, передбачені приміткою до статті 45 Кримінального кодексу України; притягнення осіб до цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних правопорушень.

За приписами пунктів 2, 3, 5 Порядку №12/152/5 надсилання електронних копій судових рішень щодо осіб, які вчинили корупційні правопорушення визначено, що електронні копії судових рішень надсилаються до Міністерства юстиції шляхом їх передачі з Єдиного державного реєстру судових рішень у вигляді електронних файлів у форматі RTF та/або HTML, зашифрованих за допомогою надійних засобів електронного цифрового підпису.

Передача електронних файлів здійснюється з використанням телекомунікаційних каналів зв'язку та електронного цифрового підпису після запровадження Адміністратором Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, програмного забезпечення відповідної функціональності.

Передача електронних копій судових рішень, визначених у пункті 1 цього Порядку, здійснюється адміністратором Єдиного державного реєстру судових рішень не пізніше наступного робочого дня з моменту отримання відповідного судового рішення.

Відповідно до пунктів 6, 7 Порядку №12/152/5 відповідальність за автентичність переданих електронних файлів, що містять електронні копії судових рішень, несе адміністратор Єдиного державного реєстру судових рішень. Електронні копій судових рішень використовуються Міністерством юстиції України виключно для цілей ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

В листі №01.02-1561 від 14 листопада 2017 року Державна судова адміністрація України в Чернівецькій області повідомила, що після того як уповноважений працівник суду направить копію судового рішення до Єдиного державного реєстру судових рішень, реєстратор (департамент антикорупційного законодавства та законодавства про правосуддя при Міністерстві юстиції України) вносить відомості про особу, яку притягнуто до кримінальної, адміністративної та цивільно-правової відповідальності за корупційне правопорушення до Єдиного Реєстру. Формування відомостей, які заносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення забезпечується реєстратором Реєстру, який діє при Міністерстві юстиції України та здійснюється після направлення судом електронних копій судових рішень до Єдиного державного реєстру судових рішень у встановленій порядком формі. Державна судова адміністрація України не наділена повноваженнями щодо направлення до Міністерства юстиції України копій судових рішень щодо осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

Провівши системний аналіз вказаних норм, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, зокрема є електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, та отримане в електронному вигляді Міністерством юстиції шляхом передачі з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Оскільки Міністерством юстиції України внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відомості про ОСОБА_2 після отримання постанови Апеляційного суду Чернівецької області від 25 травня 2016 року, колегія суддів вважає дану дію відповідача такою, що вчинена у повній відповідності вимогам наведених норм.

При цьому, доводи позивача про те, що є протиправним внесення Міністерством юстиції України відомостей про нього до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, оскільки ним вчинено не корупційне правопорушення, а адміністративне порушення, пов'язане із корупцією, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Так, Законом України "Про запобігання корупції" центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику визначено Національне агентство з питань запобігання корупції .

Відповідно до частини першої статті 59 Закону України "Про запобігання корупції" відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв'язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством. Відомості про осіб, які входять до особового складу органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність, належність яких до вказаних органів становить державну таємницю, та яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, вносяться до розділу з обмеженим доступом Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Згідно інформації розміщеної на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, на даний час Національним агентством здійснюються заходи щодо початку ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення. Наразі повноваження щодо надання відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, здійснюються Міністерством юстиції України. Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення на даний час не ведеться.

Водночас, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року №171 "Про затвердження Порядку проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, і внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України" визначено, що Міністерству юстиції України доручено продовжити здійснення повноважень щодо забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення та забезпечити надання інформації з нього згідно з Порядком, затвердженим цією постановою до початку ведення Національним агентством з питань запобігання корупції Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення.

Згідно пункту 1.4 Положення №39/5 держатель Реєстру - Міністерство юстиції України.

Виходячи з викладеного, Міністерство юстиції України уповноважене здійснювати повноваження щодо забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення до початку функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення в Національному агентстві з питань запобігання корупції.

Як обґрунтовано зазначає суд першої інстанції, оскільки, на даний час Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення Національним агентством з питань запобігання корупції не ведеться, то відповідачем правомірно внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відомості про ОСОБА_2, який судовий рішенням визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також слід звернути увагу на те, що внесення Міністерством юстиції України до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відомостей про ОСОБА_2 не порушує жодних його прав, свобод чи інтересів, оскільки по суті оскаржувана позивачем дія є суто технічною реєстраційною дією, вчиненою відповідачем, а відповідальними за достовірність відомостей, що вносяться до указаного реєстру, є особи, які надали інформацію (пункт 4.2 Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення). У випадку функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення інформація про ОСОБА_2 була б внесена до названого реєстру, а оскільки такий наразі не функціонує, то інформація про осіб, які вчинили як корупційні правопорушення, так і правопорушення, пов'язані з корупцією, підлягає внесенню до функціонуючого Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення.

Колегія суддів також враховує, що в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні правопорушення, внесені відомості, які конкретизують характер вчиненого порушення (склад правопорушення, вид покарання і т.д.), а тому Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, повинен містити інформацію щодо позивача виключно в розрізі постанови Апеляційного суду Чернівецької області від 25 травня 2016 року. Тобто, сам факт внесення відповідачем до вказаного реєстру інформації про позивача не може беззаперечно свідчити про вчинення позивачем корупційного правопорушення.

Посилання позивача на ст.39 КУпАП колегія суддів вважає помилковим, адже станом на час внесення інформації про позивача до Єдиного державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні правопорушення, були передчасними висновки про те, що позивач вважається особою, яка не піддавалась адміністративному стягненню.

На переконання суду апеляційної інстанції є обґрунтованою також правова позиція суду першої інстанції щодо вимоги позивача зобов'язати Міністерство юстиції України вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення відомості про особу ОСОБА_2, як особу, яка притягнена до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення - як такі, що не відповідають дійсності.

Відповідно до пункту 2.8 Положення №39/5 підставою для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне правопорушення, а також наказ про скасування наказу про накладання дисциплінарного стягнення.

Разом з цим, матеріали справи не містять, а позивачем не надано жодних рішень, які б були підставою для вилучення з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційне правопорушення відомостей про нього, як особу, яка вчинила корупційне правопорушення.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 22 грудня 2017 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 22 березня 2018 року.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Смілянець Е. С.