Справа № 826/11508/17
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2018-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 березня 2018 року № 826/11508/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
до третя особаКиївської міської ради в особі Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Товариство з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості «Моя оселя»
про визнання протиправним рішення
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі також - позивач або ОСОБА_1.) з адміністративним позовом до Київської міської ради в особі Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування (далі також - відповідач або Київрада), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості «Моя оселя» (далі також - третя особа або ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя»), в якому просить визнати протиправним рішення Постійної комісії від 04.07.2017 про відхилення зауважень, викладених у Правовому висновку Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 23.06.2017 № 08/230-1560/1 та повторне підтримання проекту рішення ПР-1363 Київської міської ради «Про передачу земельної ділянки ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі громадського призначення, на АДРЕСА_1 літ. «К».

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач відхиливши зауваження, викладенні у правовому висновку, прийняв протиправне рішення, яке не тільки суперечить чинному законодавству, а і сприяє прийняттю Київської міської ради рішення про надання земельної ділянки у користування ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя», яке не є дійсним власником будівлі, розташованої на ній, що порушує права ОСОБА_1 та робить неможливим реалізацію його законного права власності.

Представник Київської міської ради подав суду письмове клопотання, в якому просив закрити провадження у даній справі вважаючи, що справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства України, оскільки спір стосується питання реалізації права розпорядження міською радою земельною ділянкою.

Представник третьої особи подав суду письмове клопотання, в якому просив зупинити провадження у даній справі до вирішення Верховним Судом України заяви ТОВ «Аргамак» про перегляд ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.08.2017 по цивільній справі № 758/14525/13-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ТОВ «Аргамак» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Не встановивши підстав для зупинення та закриття провадження у даній справі, суд відхилив вказані клопотання відповідача та третьої особи.

Представник Київської міської ради подав суду відзив, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову, оскільки вважає, що висновок Постійної комісії не є рішенням (нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії) суб'єкта владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, а тому не може вважатися актом індивідуальної дії в розумінні статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з даними з інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, земельна ділянка (НОМЕР_1) площею 0,0462 га за адресою: АДРЕСА_1 з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури, вид використання: для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі громадського призначення належить до земель комунальної власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Разом з тим, як вбачається зі вказаної інформаційної довідки, нежитлова будівля площею 368,9 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (літ. К) належить на праві приватної власності ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 20.04.2017 № 34862999) на підставі договору купівлі-продажу від 20.04.2017 № 506.

Департаментом земельних ресурсів Київської міської ради за зверненням ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» (за заявою ДЦ № 50116-1858667-031-03 від 11.05.2017) було підготовлено проект рішення ПР-13643 від 16.05.2017 «Про передачу земельної ділянки ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі громадського призначення на АДРЕСА_1 у Подільському районі м. Києва» (далі також - проект рішення).

Так, пунктом 1 проекту рішення вирішено передати ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя», за умови виконання пункту 2 цього рішення, в оренду на 10 років земельну ділянку площею 0,0462 га (кадастровий номер НОМЕР_1) для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі громадського призначення на АДРЕСА_1 (літ.К) у Подільському районі м. Києва у зв'язку з переходом права власності на нерухоме майно.

При цьому, згідно з пунктом 2 проекту рішення ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» необхідно, зокрема, виконати вимоги, викладені в листі Міністерства культури України від 27.01.2017 № 36/10/61-17.

Згідно з правовим висновком управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 23.06.2017 № 08/30-1560/1 до проекту рішення, зазначений проект рішення був повернутий Постійній комісії як такий, що не відповідає вимогам законодавства, оскільки Міністерство культури України у листі від 27.01.2017 №36/10/61-17 зазначило про те, що необхідно виготовити документацію із землеустрою (проект) і погодити його в установленому законом порядку, у тому числі з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

На засіданні Постійної комісії від 04.07.2017 (протокол № 14) за результатом повторного розгляду проекту рішення Київської міської ради «Про передачу земельної ділянки ТОВ «Агентство нерухомості «Моя оселя» для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі громадського призначення на АДРЕСА_1 у Подільському районі м. Києва» з правовим висновком управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 23.06.2017 № 08/30-1560/1 було ухвалено відхилити зауваження, викладені у зазначеному правовому висновку та повторно підтримати проект вказаного рішення.

Вважаючи таке рішення Постійної комісії від 04.07.2017 протиправним та таким, що позбавляє можливості реалізувати законне право власності на нежитлову будівлю на АДРЕСА_1 (літ.К) у Подільському районі м. Києва, що встановлено рішенням Подільського районного суду міста Києва від 22.12.2014 у справі № 758/14525/13-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ТОВ «Аргамак» про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишеним без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.08.2017, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

В той же час, судом встановлено, що постановою Верховного суду України від 01.11.2017 ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2017, рішення Апеляційного суду м. Києва від 14.02.2017 та заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 22.12.2014 скасовано, а справу № 758/14525/13-ц передано на новий розгляд до суду першої інстанції. Таким чином, суд не приймає до уваги наведені доводи позивача, обґрунтовані судовими рішеннями, які скасовані.

Дослідивши та надавши оцінку наявним у матеріалах справи письмовим доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне.

Частиною другою статті 2 Кодекс адміністративного судочинства України закріплено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуваннях усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлює Регламент Київської міської ради (далі - Київрада), затверджений рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).

Відповідно до частини першої, п'ятої та десятої статті 11 Регламенту постійні комісії Київради є органами Київради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень Київради та актів її виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації). Постійні комісії Київради є підзвітними Київраді та відповідальними перед нею.

Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості виконання ним своїх обов'язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а у разі їх відсутності - членом постійної комісії, що головував на засіданні. У разі відсутності секретаря комісії або неможливості виконання ним своїх обов'язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а в разі їх відсутності - визначеним комісією членом постійної комісії.

Згідно з частиною першою та четвертою статті 26 Регламенту, зокрема, постійні комісії Київради виступають суб'єктами подання проектів рішень.

За приписами частини першої статті 30 Регламенту постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок постійної комісії про підтримку чи відхилення проекту рішення, а також висновок про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями викладається у протоколі засідання комісії.

У разі підтримання проекту рішення профільна постійна комісія протягом семи днів з моменту прийняття відповідного висновку направляє проект рішення разом із відповідними зауваженнями та рекомендаціями (у разі наявності) для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради (частина восьма статті 30 Регламенту).

Відповідно до частини першої статті 31 Регламенту управління правового забезпечення діяльності Київради протягом чотирнадцяти днів з дня отримання оригіналу проекту рішення від профільної постійної комісії чи суб'єкта подання (у випадках, передбачених частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту) за результатами опрацювання проекту рішення, окрім іншого, надає правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства.

Якщо за результатами опрацювання проекту рішення, поданого профільною постійною комісією, управління правового забезпечення діяльності Київради надало правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства, проект рішення разом із відповідним правовим висновком не пізніше наступного дня після надання такого правового висновку направляється профільній постійній комісії Київради (частина четверта статті 31 Регламенту).

Профільна постійна комісія на найближчому засіданні, але не пізніше п'ятнадцяти днів з моменту надходження проекту рішення з відповідним правовим висновком, повторно розглядає проект рішення та за результатами його розгляду приймає висновок, яким, зокрема, підтримує проект рішення Київради, повторно підписує його та протягом семи днів з моменту прийняття відповідного висновку передає проект рішення до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради (пункт 1 частини п'ятої статті 31 Регламенту).

Згідно Положення про постійні комісії київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.06.2014 № 9/9 Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування вивчає, попередньо розглядає, бере участь у підготовці та готує проекти рішень Київської міської ради, надає висновки та рекомендації, здійснює контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого органу з питань, зокрема, володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок, припинення права користування та вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності).

Таким чином, Постійна комісія наділена повноваженнями давати відповідний висновок, зокрема про підтримання проектів рішень Київради, у тому числі за наявності правового висновку управління правового забезпечення діяльності Київради щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства, що спростовує доводи позивача про зворотне.

Разом з тим, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин здійснюється виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради (стаття 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до частини першої статті 124 Земельного кодексу України, передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Рішення Київради вважається прийнятим, якщо на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу Київради, окрім випадків, передбачених цим Регламентом. При встановленні результатів голосування до загального складу Київради включається Київський міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні Київради, і враховується його голос (частина перша статті 37 Регламенту).

Таким чином, вирішення питання щодо передачі в оренду земельної ділянки, що перебуває у комунальній власності, здійснюється на пленарному засіданні Київради шляхом прийняття відповідного рішення.

При цьому, згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Зазначений принцип полягає у захисті порушеного права від порушення, що вже відбулося, тобто в наявності матеріально-правового інтересу позивача відносно дій (бездіяльності) та рішень суб'єкта владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

З аналізу вказаних норм вбачається, що публічно-правовим спором за КАС України є не будь-який публічно-правовий спір, а лише той, який випливає із здійснення суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини першої статті 19 КАС України).

При цьому, нормативно-правовий акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово. Акт індивідуальної дії - це виданий суб'єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації його повноважень, які породжують права та обов'язки у того суб'єкта, якому вони адресовані.

Виходячи з наведеного в сукупності суд дійшов висновку про те, що висновок Постійної комісії про повторне підтримання проекту рішення, оформлений протоколом № 14 від 04.07.2017, який помилково сприймається позивачем як рішення, за своєю правовою природою не є нормативно-правовим-актом або правовим актом індивідуальної дії, отже не є рішеннями суб'єкта владних повноважень у розумінні пункту 1 частини першої статті 19 КАС України, відповідно, не породжує для позивача правових наслідків, не є підставою для виникнення у нього будь-яких прав та обов'язків, отже ніяким чином не порушує охоронюваних законом прав та інтересів позивача, у зв'язку з чим не є предметом публічно-правового спору, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Таким чином, позивачем не наведено, а судом не встановлено, порушеного права або інтересу позивача, які можуть бути захищені в рамках адміністративного судочинства у даній справі.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.О. Григорович