Справа № 804/2479/16
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2018-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 березня 2018 р. справа № 804/2479/16

ОСОБА_1 Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду ОСОБА_2, пперевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.05.2016 року у справі №804/2479/16 (головуючий суддя І інстанції Барановський Р.А.) за позовом ОСОБА_3 до секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Уповноваженої Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_4 про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.05.2016 року залишено без руху позовну заяву ОСОБА_3 до секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Уповноваженої Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_4 про зобов`язання вчинити певні дії.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 06.06.2016 року апеляційну скаргу було залишено без руху. Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15.07.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 було повернуто заявнику у зв'язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги.

25 липня 2016 року ОСОБА_3 повторно звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 травня 2016 року.

Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15.08.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 було залишено без руху. Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.09.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 було повернуто заявнику у зв'язку з не усуненням недоліків апеляційної скарги.

12 березня 2018 року ОСОБА_3 втретє, за допомогою засобів електронної пошти, подав апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.05.2016 року.

Перевіривши апеляційну скаргу суддя-доповідач встановив, що вона не відповідає вимогам статті 296 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до положень статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оскільки на момент подання апеляційної скарги, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не функціонує, апеляційна скарга має бути подана до суду у письмовій формі з власноручним підписом скаржника.

Також відповідно до пункту 2 частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Позивачем до апеляційної скарги не додано копії апеляційної скарги, відповідно до кількості учасників справи.

Частиною 5 ст. 296 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно змісту пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1762 грн.).

Станом на 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1762 грн.

Отже, позивач під час звернення до суду з апеляційною скаргою повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1762 грн.

Проте, ОСОБА_3 разом з апеляційною скаргою було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке мотивовано тим, що з огляду на важке майнове становище, останній позбавлений можливості сплатити судовий збір, на підтвердження чого надано повідомлення про надання субсидії № 032587 від 07.11.2017 року, довідку про відсутність доходу, довідку про нарахування пенсії, акт обстеження про незадовільний матеріальний стан, довідку з Благодійного фонду «Екологія Геос».

Розглянувши вказане клопотання суддя-доповідач приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до приписів статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з положеннями статті 8 Закону України Про судовий збір, в редакції, станом на дату подання апеляційної скарги, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, законом встановлено вичерпний перелік підстав, за наявності яких судом вирішується питання щодо звільнення особи від сплати судового збору.

При цьому надана позивачем довідка з пенсійного фонду містять інформацію щодо розміру доходів позивача за період з вересня 2017 року по лютий 2018 року, та не може бути належним доказом на підтвердження розміру річного доходу позивача - фізичної особи саме за весь попередній календарний рік.

Стосовно Відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПА України про суми виплачених доходів, оформлених довідкою від 02.06.2017 року № 1758/10/04-17-08-23, зазначу, що остання містить інформацію за період з 01.01.2016 року по 31.12.2016 року, а тому не може підтвердити розмір річного доходу позивача - фізичної особи саме за весь попередній календарний рік, а саме 2017 рік.

Акт обстеження матеріально-побутових умов також не може бути визнаний належним доказом відсутності доходів у позивача, при цьому останній не містить дати його складення.

З огляду на вказане, скаржнику слід надати актуальні станом на дату подання апеляційної скарги відомості щодо розміру річного доходу за весь попередній календарний рік, або докази на підтвердження наявності інших обставин, визначених п. 2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», або ж надати документ про сплату судового збору, у встановленому законом порядку.

Несплачену суму судового збору належить перераховувати за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УДКСУ у Шевченківському районі м.Дніпра; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274; Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м.Дніпропетровськ; Код банку отримувача (МФО) 805012; Рахунок отримувача 1004; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*; 101.

Крім того, згідно з частиною третьою ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, що діяла на час винесення оскаржуваної ухвали), апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, копію оскаржуваної ухвали отримано ним 28.05.2016 року.

Отже, строк подання апеляційної скарги розпочався 29 травня 2016 року та закінчився 03 червня 2016 року.

Разом з цим, апеляційна скарга подана 12 березня 2018 року, тобто з пропуском п'ятиденного строку з дня отримання копії ухвали.

Заявник апеляційної скарги просить продовжити термін подання апеляційної скарги до суду, проте не зазначає підстав, які б свідчили про поважність пропуску строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, суддя-доповідач прийшов до висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених ст.296 КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя-доповідач, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору та продовження терміну подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.05.2016 року у справі №804/2479/16 - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_3 строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду: клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги із наведенням поважних причин пропуску, якщо такі є; актуальні станом на дату подання апеляційної скарги відомості щодо розміру річного доходу за весь попередній календарний рік, або докази на підтвердження наявності інших обставин, визначених п. 2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», або документ про сплату судового збору; апеляційну скаргу, викладену у письмовій формі з власноручним підписом апелянта та її копії відповідно до кількості учасників справи.

Роз'яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, до апеляційної скарги будуть застосовані норми ст. ст. 298, 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

ОСОБА_1 ОСОБА_2