Справа № 564/1737/17
Суддя: Грипіч Л. А.
Дата ухвалення: 2018-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/1737/17

Рядок статзвіту № 37

16 березня 2018 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі

головуючого судді Грипіч Л. А.

секретар судового засідання Федас І. О.

за участі представників позивача - ОСОБА_1 та ОСОБА_2, представника відповідача - Онищук І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Костопіль справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - сектор архітектури і містобудування Костопільської районної державної адмінстрації, ТзОВ "Про-Кор Плюс" про визнання протиправними та скасування постанов по справах про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_4 звернувся до суду із адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Сектор архітектури і містобудування Костопільської районної державної адміністрації, ТзОВ «ПРО - КОР ПЛЮС» про визнання протиправними та скасування постанови №75-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн., №76-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00 грн., №77-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн; скасування припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт №83 від 02.08.2017 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт №84 від 02.08.2017 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №85 від 02.08.2017 року.

В заяві про зміну предмета позову від 17.11.2017 року позивач, керуючись ст.ст.49, 51 КАС України (в редакції до 15.12.2017 року) змінив предмет позову в даній справі та просив суд визнати протиправними та скасувати постанови №75-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн., №76-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00 грн., №77-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що при прийнятті оскаржуваних постанов відповідачем були неповністю з'ясовані обставини, що мають значення для справи, вважає проведення позапланової перевірки на об'єкті: «Будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1» відбулося з порушенням процедури, яка визначена нормативно-правовими актами у сфері містобудівної діяльності, а відтак оскаржувані постанови підлягають скасуванню судом. Звертав увагу на порушення відповідачем ст.ст. 245, 268, 276, 280 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правпорушення, а також той факт, що відповідачем пропущені строки для притягнення особи до адміністративної відповідальності, які визначені ст.38 КУпАП.

Представник відповідача у поданому суду запереченні на адміністративний позов, проти позову заперечила, вказала, що дії Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1, 12, 13 ст.96 КУпАП були законними та правомірними, просила у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Суд зауважує, що заперечення представником відповідача було подане після проголошення вступного слова 22.12.2017 року з порушенням умов та строків, визначених ст.162 КАС України, проте судом було прийняте з огляду на загальні принципи недопущення звуження прав та обов'язків учасників судового процесу.

Представники позивача адвокати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судовому засіданні позов підтримали з підстав зазначених в адміністративному позові, просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Онищук І.О. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення адміністративного позову.

Представник третьої особи Сектору архітектури і містобудування Костопільської районної державної адміністрації Наумець Н.І. в судове засідання не з'явилася, просила розгляд справи проводити без її участі.

Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРО - КОР ПЛЮС» в судове засідання не з'явився, повідомлений належним чином про дату і час розгляду справи.

Суд, заслухавши доводи представників позивача, представника відповідача, покази свідків та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з п.10 ч.1 Перехідних положень КАС України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Матеріалами справи встановлено, що Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6 було проведено позапланову перевірку з 21.07.2017 року по 02.08.2017 року щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1 на підставі звернення гр.ОСОБА_7 від 03.07.2017 року.

02 серпня 2017 року за вих.№1017-2751-17 позивач отримав лист від УДАБІ у Рівненській області з Актом №351 від 02.08.2017 року позапланової перевірки на об'єкті: «Будівництво індивідуального гаража на АДРЕСА_1», а також протоколи про адміністративні правопорушення від 02.08.2017 року, приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт №83, 84 від 02.08.2017 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.08.2017 року №85. В даному листі зазначено, що позивач відмовився отримувати та ознайомлюватися з вищевказаними документами.

22 серпня 2017 року позивач листом вих.№1017-3074-17 від 15.08.2017 року від відповідача отримав постанови про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.08.2017 року №75-Ф, 76-Ф, 77-Ф.

Зокрема, позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності зі сплатою адміністративного штрафу, визнано винним у адміністративному правопорушенні: по постанові №75-Ф від 15.08.2017 року за порушення ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2.1. ДБН А.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд». Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.12 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.; по постанові №76-Ф від 15.08.2017 року за порушення п. 12 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466; п. 3.25*а табл.1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень»; п.4.86 п.5.3 п.8.4.3.6 ДБН А.3.1.-562016 «Організація будівельного виробництва». Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.1 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.; по постанові №77-Ф від 15.08.2017 р. за порушення ч.2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007 року №903. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.13 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн.

Судом встановлено, що за наслідками перевірки головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6 було складено акт перевірки №351 від 02.08.2017 року, у якому зазначено, що ОСОБА_8 з актом ознайомився, проте отримувати і підписувати відмовився.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Як встановлено ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) закріплено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Суд не бере до уваги твердження представника відповідача щодо неможливості застосування вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" при проведенні планових і позапланових перевірок органами державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки ч.2 п.1 Порядку №553 прямо закрпілено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані забезпечити дотримання вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Пунктом 4 Порядку №533 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном. Як убачається з акту перевірки №351 від 02.08.2017 року в графі: «I. Загальна інформація про проведення заходу державного нагляду (контролю)» вказано: «посвідчення (направлення) від 01.02.2017 року №575».

Суд звертає увагу, що посвідчення інспектора ОСОБА_6. від 01.02.2017 року №575 не відповідає вимогам Порядку №533, оскільки Постановою КМУ №407 від 07.06.2017 року «Про внесення змін до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» було внесено зміни у тому числі і до форми посвідчення інспекторів (особистий штамп із зазначенням номера і найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який представляють інспектори - виключено).

Враховуючи дану обставину, суд констатує, що інспектор ОСОБА_6 діяв на підставі посвідчення від 01.02.2017 року №575, яке не підтверджує його повноважень та не відповідає вимогам Порядку №533.

ОСОБА_6 в якості свідка показав суду, що при проведенні позапланової перевірки діяв саме на підставі службового посвідчення від 01.02.2017 року №575, інших посвідчень для проведення перевірки не видавалося.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877) органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового (позапланового) заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Згідно з ч. 1 ст.7 Закону України №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України № 877 на підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою. Проте, в порушення вимог даного Закону (ч.2 ст.7), інспектору ОСОБА_6. посвідчення на підставі розпорядчого документа №351 від 21.07.2017 року, на виконання якого проводився захід державного нагляду (контролю), не видавалося, оскільки, як було зазначено вище, він діяв на підставі документа №575 від 01.02.2017 року.

Відповідно ч. 5 ст. 7 Закону України №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Статтею 10 Закону України № 877 передбачено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Пунктом 7 Порядку № 533 також передбачено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Проте, як стверджував позивач, ні посвідчень, ні направлень чи наказів інспектором ОСОБА_6 не було надано позивачу і навіть не повідомлено про проведення позапланової перевірки.

Дійсно, в судовому засіданні під час вступного слова, представником відповідача повідомлено суду, що інспектор ДАБІ при проведенні перевірки не зобов'язаний надавати копію направлення для проведення позапланової перевірки суб'єкту містобудування і така копія не вручалася ОСОБА_4, свідчення, які пізніше надав свідок ОСОБА_6 суд оцінює критично, оскільки доказів вручення копії направлення суду відповідачем не надано і такі докази відсутні в матеріалах справи.

Пунктом 11 ст. 4 Закону України № 877 встановлено, що плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З вищевикладеного вбачається, що відповідач при здійсненні перевірки повинен був дотримуватись відповідного порядку здійснення цієї перевірки.

Судом також усатновлено, що будь-які накази ДАБІ України про проведення позапланової перевірки позивача не надавалися для ознайомлення (у графі Загальна інформація вказано лише про розпорядчий документ від 21.07.2017 року №351), направлення на проведення перевірки об'єкта будівництва позивача не пред'являлося.

Крім того, з акту перевірки №351 від 02.08.2017 року, отриманого позивачем поштою, вбачається, що у графі, яка передбачає наявність відомостей про дату отримання направлення на перевірку та номер направлення, дані відомості відсутні. Ні представник відповідача, ні свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні не змогли пояснити суду вказаних фактів.

Слід зазначити, що у відповідності із ст.4 Закону України «Про тимчасові особливі здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Державна регуляторна служба зобов'язана до початку проведення органами державного нагляду (контролю) заходів державного нагляду (контролю), оприлюднити на своєму офіційному веб-сайті погодження на проведення таких заходів. Проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) без оприлюднення погодження Державної регуляторної служби забороняється. Дана вимога відповідачем була проігнорована.

Також як вбачається зі змісту протоколів про адміністративні правопорушення від 02.08.2017 року, які складені головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6, у них не зазначено про роз'яснення позивачу його прав та обов'язків та вручення копії протоколу. Суд констатує, що відповідачем не надано жодних доказів присутності позивача при складенні протоколів про адміністративні правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що не роз'яснивши позивачу його прав та обов'язків, не надавши можливість подати свої пояснення та не надавши копію протоколу, відповідачем було грубо порушено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, які передбачені ст. 268 КУпАП.

Відповідно до п. 12, п. 13 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов'язані, зокрема, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Крім того п.п. 16-21 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

З аналізу зазначених вище норм законодавства суд робить висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись - в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Однак, як вже зазначалося вище, всупереч вимогам закону, право позивача бути присутнім під час проведення перевірки та на час розгляду складених документів, УДАБІ у Рівненській області забезпечено не було, чим грубо порушено вимоги вищезазначеного законодавства, а відомості у вказаних документах про те, що позивач відмовився від підписання акту, протоколу та припису не підтверджені належними та допустимими доказами у справі.

При цьому, слід зауважити, що відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

З вищевикладеного аналізу нормативно-правових актів вбачається, що результати проведення перевірки мають бути доведеними до відома суб'єкта містобудування, про дату, час і місце розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності, суб'єкт містобудування має бути належним чином повідомлений, прийняте рішення має бути доведеним до відома суб'єкта містобудування з роз'ясненням строків та порядку його оскарження.

З огляду на зазначене, суд прийшов до висновку, що відповідачем не було дотримано вимог чинного законодавства, що призвело до грубого порушення передбачених чинним законодавством України прав та інтересів позивача, перевірку проведено за фактичної відсутності позивача, протоколи про адміністративні правопорушення та приписи також були складені без присутності позивача. Інших доказів відповідачем суду не надано.

Таким чином, на думку суду, вищезазначені неправомірні дії відповідача при проведенні позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, призвели до складення та оформлення незаконних та необгрунтованих акту перевірки від №351 від 02.08.2017 року, протоколів про адміністративні правопорушення від 02.08.2017 року.

Свідок ОСОБА_9, який був залучений відповідачем у справі в якості свідка, доводив суду, що позивач був присутній при проведенні перевірки та йому інспектором ОСОБА_6 надавалися акт перевірки та протоколи про адміністративні правопорушення для ознайомлення. При цьому, свідок ОСОБА_9, показав суду, що інспектором ОСОБА_6 його було залучено до перевірки об'єкта будівництва позивача в якості «свідка». В судовому засіданні встановлено, що свідок ОСОБА_9 є посадовою особою УДАБІ в Рівненській області. В матеріалах справи відсутні будь-які розпорядчі документи від керівництва УДАБІ в Рівненській області щодо залучення ОСОБА_9 саме в якості свідка по позаплановій перевірці, такі відомості відсутні і в акті перевірки.

В свідченнях свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_9 вбачаються суперечності, оскільки обидва свідки давали покази суду, що позивач ознайомлювався з результатами перевірки, протоколами та приписами, у той же час, свідок ОСОБА_9 повідомив суду, що з 01.08.2017 року перебував у відпустці, а відтак, на переконання суду, не міг бути свідком складення ОСОБА_6 будь-яких документів після 01.08.2017 року. Таким чином, вказані свідчення суд оцінює критично, оскільки вони є непослідовними.

Матеріалами справи встановлено, що за наслідками позапланової перевірки об'єкта будівництва позивача, крім протоколів про адміністративні правопорушення та приписів, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_6 було винесено постанови у справах про адміністративні правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.08.2017 року №75-Ф, 76-Ф, 77-Ф відносно позивача.

Суд зауважує, що відповідно до ст.36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

В порушення даної норми, відповідачем не було визначено розмір стягнення з позивача в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених (за трьома постановами накладено такі стягнення - 850 грн, 8500 грн. та 8500 грн.), тобто в межах санкцій, передбачених ч. 12 та ч. 13 ст.96 КУпАП.

Згідно постанови №76-Ф від 15.08.2017 року позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП, тобто за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд. В оскаржуваній постанові відповідачем конкретизовано порушення, яке вчинив позивач, а саме відсутність на об'єкті будівництва інформаційного стенду, недотримання протипожежної відстані, відсутність загального журналу робіт, відсутність проекту виконання робіт.

Судом встановлено, що 20 жовтня 2016 року між позивачем ОСОБА_4 та ТОВ «ПРО-КОР-ПЛЮС» в особі директора ОСОБА_10 було укладено Угоду №10/16-439 на виконання проектно-кошторисних робіт.

Відповідно до пункту 1.2. договору об'єктом проектно-пошукових робіт є розробка проектної документації: «Будівництво індивідуального автогаража в АДРЕСА_1, Рівненської області.

На виконання умов цього договору (п.4.1) позивачем було сплачено 2000 грн. за виконання проектно-кошторисних робіт.

Відповідно до п.2.3. договору Підрядник зобов'язується виконати роботи відповідно до вихідних даних для проведення проектування та згідно з договором: забезпечити якість робіт; погоджувати готову проектну документацію із Замовником, а в разі необхідності також з уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування; передавати Замовнику готову проектно-кошторисну документацію та результати пошукових робіт; підрядник має право залучати до виконання частини проектних робіт третіх осіб (кваліфікованих спеціалістів чи спеціалізовані проектні організації на умовах субпідряду).

Відповідно до п.3.3. Договору при неможливості виконання окремих частин проектних робіт власними силами Підрядник має право залучити до їх виконання на умовах субпідряду спеціалістів чи спеціалізовані проектні організації. Відповідальність перед замовником за виконання ними взятих на себе зобов'язань несе підрядник.

Згідно з довідкою, яка видана ТОВ «ПРО-КОР ПЛЮС», проектно-кошторисні роботи згідно укладеного договору проводилися з 20 жовтня 2016 року.

08 грудня 2016 року позивач, згідно з вимогами Постанови КМУ №747 від 26.08.2015 року, зареєстрував в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Декларацію про початок будівельних робіт під №РВ63 щодо будівництва індивідуального автогаража загальною площею 30,96 кв.м.

Наявність проекту виконання робіт по об'єкту: «Будівництво індивідуального автогаража в АДРЕСА_1, Рівненської області» підтверджується безпосередньо Декларацією про початок будівельних робіт №РВ63 від 08.12.2016 року, у якій зазначено, що проектна документація розроблена ТОВ «ПРО-КОР ПЛЮС».

В матеріалах справи наявна копія протоколу допиту в якості свідка в кримінальному провадженні ОСОБА_10 від 23.10.2017 року, яка є директором ТОВ «ПРО-КОР-ПЛЮС», яка підтвердила той факт, що проект «Будівництво індивідуального автогаража в АДРЕСА_1, Рівненської області для позивача дійсно розроблявся, відтак, на думку суду, вказана обставина спростовує факт відсутності проекту виконання робіт, що було зазначено у постанові №76-Ф від 15.08.2017 року.

Крім цього, позивачу сектором архітектури та містобудування Костопільської РДА було видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №40 від 19.10.2016 року, у яких вказані всі обмеження щодо забудови земельної ділянки у тому числі протипожежні відстані.

Представник сектору архітектури та містобудування Костопільської РДА в судовому засіданні підтвердила, що позивачем було отримано всі необхідні дозвільні документи для забудови земельної ділянки.

Постановами №75-Ф та 77-Ф від 15.08.2017 року позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.12 та 13 ст.96 КУпАП, тобто за незабезпечення замовником здійснення авторського і технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства.

Статтею 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський нагляд, порядок проведення якого встановлюється КМ України.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженого Постановою КМ України від 11.07.2007 року №903. авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Згідно з наказом директора ТОВ «ПРО-КОР ПЛЮС» №10/16-439-в від 20.10.2016 року «Про призначення працівника, відповідального за виконанням робочого проекту на «Будівництво автогаража по АДРЕСА_1», який знаходиться в матеріалах справи, призначено ОСОБА_11 головним архітектором проекту та особою, яка здійснює авторський нагляд.

Дана обставина також підтверджується і Декларацією про початок будівельних робіт №РВ63 від 08.12.2016 року, яка зареєстрована відповідачем, у якій вказано, що відповідальною особою проектувальника та особою, яка здійснює авторський нагляд визначено ОСОБА_11.

У Державних будівельних нормах А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд», на які також посилається і відповідач, наголошується, що на об'єктах І категорії складності, за узгодженням з генеральним проектувальником і замовником, авторський нагляд може не здійснюватися. Як убачається зі змісту Декларації про початок будівельних робіт №РВ63 від 08.12.2016 року об'єкт «Будівництво автогаража по АДРЕСА_1» відноситься до об'єктів І категорії складності.

Як вбачається з матеріалів перевірки ОСОБА_11 інспектором ДАБІ до перевірки не залучалося, пояснення у нього не відбиралися.

Відповідно до п.п.2,3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженого Постановою КМ України від 11.07.2007 року №903 передбачено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта. Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Згідно з Декларацією про початок будівельних робіт №РВ63 від 08.12.2016 року, яка зареєстрована відповідачем, особою, яка здійснює технічний нагляд є ОСОБА_12. Вказана особа є інженером технічного нагляду згідно із кваліфікаційним сертифікатом серії АТ №006256, який виданий 20.10.2016 року Атестаційною архітектурно-будівельною комісією. ОСОБА_12 зареєстрований у реєстрі атестованих осіб 18.10.2016 року за №5813, який має право здійснювати технічний нагляд за будівництвом будівель і споруд.

Згідно з п.5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженого Постановою КМ України від 11.07.2007 року №903 особи, що здійснюють технічний нагляд беруть участь у перевірках, які здійснюються органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю, проте ОСОБА_12 відповідач не залучав до проведення своєї позапланової перевірки об'єкта позивача.

За п.7 Порядку у разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта, та відмови підрядника їх усунути особа, що здійснює технічний нагляд, повідомляє про це замовнику (забудовнику) і відповідній інспекції державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

В той же час, як стверджує позивач, ОСОБА_12 здійснюючи технічний нагляд об'єкту «Будівництво автогаража по АДРЕСА_1» не зафіксував жодних порушень під час будівництва об'єкта.

Також у Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМ від 11.07.2007 року №903, обов'язкове проведення технічного нагляду чітко не встановлено. Лише зазначено, що технічний нагляд проводиться під час виконання робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств. Водночас у затвердженій формі повідомлення про початок виконання будівельних робіт (Додаток 1 до Постанови КМУ «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» від 13.04.2011 року №466) інформація про цей нагляд узагалі відсутня.

Судом встановлено, що Декларація про початок будівельних робіт №РВ63 від 08.12.2016 року, яка зареєстрована відповідачем, не була скасована, протилежних доказів відповідач суду не надав.

У зв'язку з чим, суд дійшов висновку, що відповідачем при розгляді даних справ про адміністративні правопорушення не були у повному обсязі досліджені обставини події, не дана належна оцінка доказам винності позивача, а тому прийнято хибне рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Статтею 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, шляхом співставлення зібраних по справі доказів, з врахуванням встановленого КАС України обов'язку доведення, суд прийшов до висновку про недоведеність вини позивача в скоєнні адміністративних правопорушень.

Згідно зі ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб'єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі наведеного та керуючись ст. 241, 243, 244, 246, 247, 250, 255, 286, 295 КАС України, , суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - сектор архітектури і містобудування Костопільської районної державної адмінстрації, ТзОВ "Про-Кор Плюс" про визнання протиправними та скасування постанов по справах про адміністративні правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №75-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_4 за ч.12 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн. і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №76-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_4 за ч.1 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 850,00 грн. і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №77-Ф від 15.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_4 за ч.13 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 грн. і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Стягнути на користь ОСОБА_4 судовий збір за подання адміністративного позову в сумі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Костопільський районний суд Рівненської області шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів (ст.286 КАС) з дня його проголошення.

СуддяЛ. А. Грипіч