Справа № 584/44/18
Суддя: Крєпкий С. І.
Дата ухвалення: 2018-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №584/44/18
Провадження №2-а/584/8/18
РІШЕННЯ

Іменем України

21 березня 2018 року Путивльський районний суд Сумської області

в складі: головуючого судді Крєпкого С.І.

за участю: секретаря судового засідання Ковальової К.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

представник відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Путивль в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування постанови головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції Сумської області ОСОБА_2 від 21.12.2017 № 17 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 96-1 КУпАП і накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн., а також закриття провадження у вказаній справі про адміністративне правопорушення.

Обґрунтовував свої вимоги тим, що відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, інфраструктури та надзвичайних ситуацій Путивльської районної державної адміністрації, начальником якого він є, 28.07.2017 надано будівельний паспорт забудови земельної ділянки №238 на будівництво господарської споруди (сараю), прибудови до господарської споруди (до сараю) та прибудови до гаражу по вул. Польовій, 51 в м. Путивль Сумської області.

За результатами позапланової перевірки, проведеної 15.11.2017 інспектором Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 були виявлені порушення щодо надання вказаного будівельного паспорту.

Посилаючись на те, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 28.07.2017 №238 був наданий відповідно до вимог чинного законодавства, а деякі порушення, виявлені під час перевірки, взагалі не стосуються будівельного паспорту, вважав вказану постанову по справі про адміністративне правопорушення протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

В судовому засіданні позивач позов підтримав.

Відповідач надав відзив на вказаний адміністративний позов, в якому зазначав, що на підставі службової записки головного інспектора будівельного нагляду від 23.10.2017 № 235-с головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 на імя начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, інфраструктури та надзвичайних ситуацій Путивльської районної державної адміністрації ОСОБА_1 направлено вимогу щодо надання будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 28.07.2017 №238 на будівництво господарської споруди (сараю), прибудови до господарської споруди (сараю), прибудови до гаражу по вул. Польовій, 51 в м. Путивль Сумської області, який був наданий 02.11.2017 електронною поштою разом з документами, що стали підставою для його надання.

07 листопада 2017 року за результатами документальної перевірки складено довідку про її результати, а 10.11.2017 на підставі п.п. 14, 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду було видано наказ щодо проведення позапланової перевірки з питання дотримання вимог законодавства при видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 28.07.2017 № 238.

За результатами проведеної перевірки 07.12.2017 головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_2 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, припис про усунення виявлених порушень, протокол про адміністративне правопорушення, а також рішення про скасування дії вище вказаного будівельного паспорту.

Відповідно до вказаного акту зазначений будівельний паспорт наданий з порушенням Порядку надання будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (далі Порядок № 103), а саме:

- всупереч п. 2.1 Порядку № 103 в наданому будівельному паспорті в ескізних намірах забудови не відображені відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів;

- всупереч п.п. 1.3, 2.3 Порядку № 103 в наданому будівельному паспорті не враховані вимоги абз. 3 п. 3.25*, п. 3.25а*, абз. 1 п. 3.26 розділу 3 «Садибна забудова» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1 м. При цьому, повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Відповідно до санітарних норм майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м;

- всупереч п. 2.9 Порядку № 103 в наданому будівельному паспорті наявні вимога до забудови земельної ділянки та обовязки індивідуального забудовника, які вказаним пунктом Порядку № 103 не передбачені;

- всупереч п. 2.10 Порядку № 103 в наданому будівельному паспорті на схемі забудови земельної ділянки не відображені відстані від обєктів будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від обєкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

Пунктом 2.4 Порядку № 103 передбачені підстави, коли пакет документів для видачі будівельного паспорту або внесення змін до нього повертається замовнику, але позивачем цього зроблено не було.

Відповідно до п. 1.3 Порядку № 103 параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Згідно з п. 1.4 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» розміщення одно та багатоквартирних житлових будинків, повязаних з ними господарських будівель, технічних будинків та споруд на території мікрорайонів (кварталів) і садибної забудови, розриви між ними визначаються проектами забудови і виконуються згідно з вимогами ДБН Б 2.4-1, ДБН 360 і ДержсанПіН 173.

21 грудня 2017 року позивач на розгляд справи про адміністративне правопорушення не зявився, повідомив про розгляд справи за його відсутності, і відповідачем було винесено оскаржувану постанову.

Крім того, відповідач з посиланням на п.6 постанови Пленуму Верхового Суду України від 24.06.1988 №6 вважав адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1, триваючим, тобто таким, при якому в силу ст. 38 КУпАП стягнення може бути накладене не пізніше як через два місяці з дня його виявлення.

Посилаючись на зазначене, у задоволенні адміністративного позову про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, закриття провадження у справі, просив відмовити в повному обсязі в звязку з необґрунтованістю (а.с.27-30).

Представник відповідача в судовому засідання проти позову заперечувала, просила відмовити у його задоволенні.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню зважаючи на таке.

Частиною 2 ст.2 КАС України визначено, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах субєкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Судом встановлено, що 07.11.2017 головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань містобудування та архітектури Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 проведено документальну перевірку відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, інфраструктури та надзвичайних ситуацій Путивльської районної державної адміністрації (а.с.31,42,44).

Результати перевірки оформлені актом від 07.12.2017 за №37, в якому встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 28.07.2017 №238 на будівництво господарської споруди (сараю), прибудови до господарської споруди (до сараю), прибудови до гаражу по вул.Польова, 51 в м.Путивль Сумської області, замовник ОСОБА_3, наданий відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, інфраструктури та надзвичайних ситуацій Путивльської районної державної адміністрації з порушенням п.п.2.1., 1.3, 2.3, 2,9, 2.10, 2.4 Порядку № 103 (а.с.45-46).

07 грудня 2017 року відносно начальника відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства, інфраструктури та надзвичайних ситуацій Путивльської районної державної адміністрації ОСОБА_4, позивача у справі, складено протокол про адміністративне правопорушення №37 за ч.3 ст.96-1 КУпАП (а.с.48-49).

Постановою від 21.12.2017 ОСОБА_1В притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.96-1 КУпАП України, та накладено штраф в розмірі 8 500 грн. (а.с.5-6).

Як зазначено у вказаній постанові в наданому будівельному паспорті в ескізних намірах забудови не відображені відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них обєктів. Не враховані вимоги розділу З «Садибна забудова» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Відповідно до санітарних вимог майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. У наданому будівельному паспорті присутня вимога до забудови земельної ділянки та обовязки індивідуального забудовника, які п.2.9 «Порядку» не передбачені. На схемі забудови земельної ділянки не відображені відстані від обєктів будівництва вулиць (доріг), мінімальні відстані від обєкта будівництва до межі земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, чим порушив п.п.1.3. 2.1.,2.3, 2.4. 2,9, 2.10 Порядку № 103, абз.3 п.3.25, п.3.25а*, абз.1 п.3.26 розділу 3 «Садибна забудова» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п.4 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст.41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 3 статті 96 КУпАП, порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством,- тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від пятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності стало надання будівельного паспорту від 27.08.2017 з порушенням установленого порядку.

Частиною 1 статті 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Враховуючи положення вищезазначеної норми, а також дату винесення відповідачем оскаржуваної постанови (21.12.2017), суд вважає, що строк накладення адміністративного стягнення на позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 96-1 КУпАП пропущено.

Посилання відповідача на те, що правопорушення у даній справі є триваючим, суд вважає безпідставними, оскільки дата видачі будівельного паспорту є 28.07.2017, у звязку з чим дане правопорушення припинилося фактом видачі.

Разом з тим, відповідно до пункту 7 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне, з метою захисту прав позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень, визнати постанову №17 по справі про адміністративне правопорушення від 21.12.2017 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 8 500 грн. за порушення ч.3 ст. 96-1 КУпАП неправомірною та такою, що прийнята необґрунтовано та підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

При цьому необхідно зазначити, що позивач направляв 29.12.2017 скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, яка була залишена без розгляду, що підтвердила в судовому засіданні представник відповідача, тому строк звернення до адміністративного суду, передбаченого ч.4 ст.122 КАС України, позивачем не пропущено.

Керуючись ч.3 ст.96-1,ст.ст.38,247 КУпАП, ст.ст.2, 5-9, 72-77, 90, 243- 246, 250, 271, 286 КАС України,суд,

вирішив:

1.Позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушеннязадовольнити частково.

2.Скасувати постанову №17 від 21 грудня 2017 року у справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.96-1 КУпАП у виді штрафу в сумі 8 500 грн.

3. Справу про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 96-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити.

Рішення суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Путивльський районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя