Справа № 199/7010/17(2-а/199/244/17)
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 лютого 2018 рокусправа № 199/7010/17(2-а/199/244/17)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Бишевської Н.А.

судді: Семененка Я.В. Добродняк І.Ю

за участю секретаря судового засідання: Кязимової Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на постанову Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26.10.2017 (суддя Скрипник О.Г.)

у справі № 199/7010/17(2-а/199/244/17)

за адміністративним позовом ОСОБА_1

до Адміністративної комісії виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпропетровську ради

про скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

"06" жовтня 2017 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Адміністративної комісії виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпропетровську ради в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову № 37/2 від 27.09.2017 року, якою ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю притягнення до відповідальності позивача, оскільки будь-якого правопорушення останній не скоював.

Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2017 р. у справі № 199/7010/17(2-а/199/244/17) в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Адміністративної комісії виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпропетровську ради про скасування постанови - відмовлено.

Судом встановлено, що на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, позивача притягнуто до відповідальності за вигул собаки без наморднику, та накладено штраф у розмірі 17 грн.

Постанову суду мотивовано встановленням факту скоєння адміністративного правопорушення, що підтверджено матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

Не погодившись з постановою суду, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати постанову Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2017 р. у справі № 199/7010/17(2-а/199/244/17), як таку що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не врахував факту відсутності доказів скоєння позивачем адміністративного правопорушення.

Сторони по справі про час і місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

До судового засідання не з'явились представники сторін. Жодних клопотань, повідомлень про причини неявки до суду не надходило, підстави відсутності представників сторін суду не повідомлені.

З урахуванням наявних в справі матеріалів, нез'явлення в судове засідання представників сторін не перешкоджає розгляду скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вбачає підстави для часткового задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, адміністративна комісія виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у місті Дніпропетровську ради, розглянувши протокол про адміністративне правопорушення від 14.09.2017 року, винесла постанову № 37/2 від 27.09.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.154 КУпАП та притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17 грн.

Згідно змісту вказаної постанови 06.09.2017 року близько 16.00 год. у дворі будинку № 79-а по вул. Калиновій ОСОБА_1 вигулював собаку без намордника, чим порушив Правила утримання тварин у домашніх умовах та поводження з домашніми тваринами на території міста Дніпра.

Не погодившись з винесеним рішенням позивач звернувся до суду. Дослідивши обставини по справі, колегія суддів доходить наступних висновків.

Диспозицією ч.1 ст.154 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил тримання собак та котів: тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в невідведених для цього місцях.

Зокрема, позивачу інкриміновано вигулювання собаки без повідка і намордника.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов'язаний з'ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, для того, що притягнути особу до адміністративної відповідальності необхідна наявність вини відповідної особи у вчиненому правопорушенні, яка підтверджена належними доказами.

Одними із таких доказів, відповідно до статті 251 КУпАП є зокрема, поясненнями свідків стосовно обставин адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та протоколом про адміністративне правопорушення.

З врахуванням положень ст.280 КУпАП та ч.1 ст.154 КУпАП суд приходить до висновку про те, що складаючи адміністративний матеріал та притягуючи особу до відповідальності за ч.1 ст.154 КУпАП, уповноважений орган зобов'язаний здійснити ідентифікацію тварини (встановити її породу, стать, вік, кличку тощо), встановити власника та його вину.

У відповідності до положень ст.7 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», власниками тварини є юридична або фізична особа, яка здійснює догляд за твариною, що належить їй на праві власності або на інших підставах, що не суперечать законодавству, і несе відповідальність за стан тварини та її дії згідно з чинним законодавством. Крім того, відповідно до ст.9 вказаного Закону особа, яка утримає собаку зобов'язана дотримуватись правил утримання домашніх тварин, встановлених органами місцевого самоврядування.

Рішенням міськради Дніпра № 72/19 від 13.04.2017 затверджені Правила утримання тварин у домашніх умовах та поводження з домашніми тваринами на території міста Дніпра, зокрема розділом 4 передбачено реєстрацію тварин шляхом видачі власнику домашньої тварини жетону з індивідуальним номером та внесення цього номеру в електрону реєстраційну базу. Згідно п.3.1 Правил, право власності на тварину підтверджується наявним на тварині номерним жетоном з відповідною реєстрацією в електронній базі даних домашніх тварин м. Дніпра.

З матеріалів справи судом встановлено, що ні при складенні адміністративного протоколу, ні при винесенні оскаржуваної постанови не було проведено ідентифікацію собаки, про яку зазначено, та не встановлено факту приналежності такої позивачу ОСОБА_1 Жодних доказів про те, що собака, знаходилась без намордника та повідка, належить саме позивачу, суду не представлено.

З огляду на викладене, колегія суддів не може вважати доведеним наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення та, відповідно наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових, доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. ст. 11, 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд згідно ст. 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

У ч. 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Колегія суддів вважає, що відповідачем не виконано обов'язку покладеного на нього законом, в частині доведення правомірності винесеного рішення, в разі його оскарження.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, спірну постанову необґрунтованою, безпідставною та такою, що підлягає скасуванню.

Щодо вимоги про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що в межах адміністративного судочинства суд здійснює перевірку законності та правомірності винесення оскаржуваної постанови суб'єкта владних повноважень, а не перегляд справи про адміністративне правопорушення передбаченого ч.1 ст.154 КпАП України, а відповідно до ст.218 КУпАП розгляд та вирішення даної категорії справ віднесено до компетенції адміністративних комісій. Тому у вимозі про закриття провадження по справі колегія суддів відмовляє.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції не в повному обсягу встановлено та досліджено обставини по справ, що призвело до невірного вирішення спору,і у відповідності до приписів ст.. 317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та прийняття нового про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2017 р. у справі № 199/7010/17(2-а/199/244/17) - задовольнити частково.

Постанову Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2017 р. у справі № 199/7010/17(2-а/199/244/17) - скасувати та прийняти нову про часткове задоволення позовних вимог.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 37/2 від 27.09.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення, адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.154 КУпАП.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку в порядку та строки передбачені ст.329 КАС України.

Повну постанову складено 22 лютого 2018 року.

Головуючий суддя: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Я.В. Семененко