Справа № 826/16572/17
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2018-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 березня 2018 року № 826/16572/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Амельохіна В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом до проПублічного акціонерного товариства "Фармак" Київської міської митниці Державної фіскальної служби України визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості від 21.09.2017 року
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Публічне акціонерне товариство "Фармак" (далі-позивач) звернулося з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС (далі-відповідач) в якому просило визнати протиправним і скасувати рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 21.09.2017 року UA 100050/2017/000043/1.

В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що прийняте відповідачем оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню з наступних підстав.

ПАТ "Фармак" 21.09.2017p. було подано митну декларацію № UA100050/2017/340904 з метою митного оформлення товару: «Органічні поверхнево-активні речовини (порошок), не розфасовані для роздрібної торгівлі, аніонні, для використання у фармацевтичній промисловості. SODIUM DODECYL SULFATE (CAS: 151-21-3. ХІМІЧНА НАЗВА: ДОДЕЦИЛ СУЛЬФАТ НАТРІЮ) - 40 кг. Партія: К48970234. Виробник: «MERCK KGAA», DE. Країна виробника: DE. Торговельна марка- MERCK.».

У відповідності до положень частин першої, другої статті 52, частини другої статті?57, статті 58 Митного кодексу (далі - МК) України митна вартість товару заявлена позивачем за основним методом визначення митної вартості, тобто за ціною договору (контракту), і склала 39 231,09 грн. (еквівалентно 1247,57 євро), що складається із суми, що підлягає сплаті за товар продавцю - 38 728,76 грн. (еквівалентно 1231,60 євро), та вартості транспортних витрат 502,33 грн (еквівалентно 15,97 євро).)

У той же час, позивач зазначає, що за наслідком розгляду митним органом поданих документів, відповідач 25.01.2018 року відмовив у митному оформленні (випуску) вказаного вище вантажу через невірно розраховану митну вартість та вибраний метод її визначення.

Підставою для такої відмови стало рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 21.09.2017 року UA 100050/2017/000043/1, яким визначено митну вартість імпортованих товарів за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Цим рішенням відповідача митну вартість товару SODIUM DODECYL SULFATE визначено у розмірі 50,6893 євро за кг, на загальну суму 2027,57 євро.

В оскаржуваному рішенні митний орган посилався на розбіжність в поданих для митного оформлення документах найменувань виконавців транспортних послуг, їх вартості, відсутності у наданій для митного оформлення довідці про транспортні витрати номерів CMR, тощо.

Разом із тим, позивач наполягає на тому, що з митною декларацією № UA100050/2017/340904 ним було подано усі необхідні документи для митного оформлення товару, визначені частиною другою статті 53 МК України.

Зокрема, ним було надано довідку ТОВ "Ренус Ревайвел" про транспортні витрати від 20.09.2017 р. № 2009/02, яка містить необхідні відомості, що стосуються витрат на транспортування вантажу, а саме відомості про розмір витрат; відомості про маршрут перевезення, включаючи інформацію про пункт митного переходу; відомості про транспортний засіб, в якому здійснювалося перевезення; відомості про вагу вантажу.

Вказана довідка та Міжнародна автомобільна накладна № 237/13993 від 15.09.2017 р. не містять розбіжностей як щодо обставин перевезення (маршрут, вага вантажу, пункт митного переходу, державні номери транспортного засобу), так і щодо числових значень витрат за транспортування товару до місця ввезення на митну територію України.

Водночас, що перевізником товару згідно Міжнародної автомобільної накладної № 237/13993 від 15.09.2017 р. вказане товариство «ВАYКАL» (у той час як довідка про транспортні витрати видана ТОВ «Ренус Ревайвел»), така обставина не впливає на числові значення складових митної вартості, оскільки вказане товариство було залучено ТОВ «Ренус Ревайвел» на підставі іншого договору, про що зроблена відповідна відмітка у графі 23 міжнародної автомобільної накладної.

Позивач зазначає, що, інформація у довідці про транспортні витрати від 20.09.2017 р. № 2009/02 дає змогу встановити, що CMR № 237/13993 від 15.09.2017 р. та довідка про транспортні витрати ід 20.09.2017 р. № 2009/02 стосуються перевезення Товару SODIUM DODECYL SULFATE.

Так, заявка на перевезення вантажу № 59990 від 15.09.2017 р. сформована для замовлення одночасного перевезення декількох видів вантажу (згрупованого перевезення) одним транспортним засобом у межах одного перевезення, тобто вантажу в цілому. У графі «Вага» заявки на перевезення вантажу № 59990 від 15.09.2017 p. зазначена загальна згрупована вага вантажу - 2,195 т., а вартість фрахту - 1000 євро стосується вартості перевезення всієї групи вантажу по усьому маршруту з м. Dietzenbach (Німеччина) до м. Київ (Україна). Також вона підтверджує замовлення послуг з перевезення у ТОВ ««Ренус Ревайвел», погодження позивачем та Експедитором маршруту перевезення (Dietzenbach (Німеччина) - м. Київ (Україна)), вимог до умов перевезення (REF t+15+25, роздруківка термографа, ADR), транспортного засобу, яким буде здійснено перевезення (АМ7955ВТ/АМ3508ХР), у той час як документом, який містить відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів до кордону України, є довідка про транспортні витрати № 2009/02 від 20.09.2017 р.

Таким чином, надані декларантом документи не містять розбіжностей щодо числових значень складових митної вартості товару, а організація перевезення ТОВ (Ренус Ревайвел» перевізником третьої особи «BAYKAL», - не впливає на розмір транспортних витрат. Достовірність вказаних у документах відомостей митним органом не спростована.

Ухвалою суду від 28.12.2017 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі (спрощене позовне провадження).

24.01.2018 року представником відповідача подано клопотання про призначення судового засідання у вказаній справі з викликом осіб, які беруть у ній участь.

Ухвалою суду від 29.01.2018 року Київській міській митниці ДФС відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідачем було подано відзив на позов, в якому він посилався на правомірність прийнятого ним рішення та просив в задоволенні позовних вимог відмовити.

Київська міська митниця ДФС посилалася на те, що для митного оформлення вказаного вище вантажу декларантом позивача було подано довідку про транспортні витрати від 20.09.2017 № 2009/02 від ТОВ "Ренус Ревайвел", проте, відповідно до інформації зазначеної в міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) від 15.09.2017 №237/13993 фактичний виконавець перевезення оцінюваного товару є PFC «BAYKAL» (що свідчить про можливу наявність додаткових витрат на транспортування товарів).

Надана довідка про транспортні витрати не містить протяжність маршруту перевезення у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України.

В наданій довідці інформація щодо номерів CMR відсутня. Вказана у довідці вартість перевезення товарів до кордону України становить 502,33 грн, проте, в заявці на 15.09.2017 № 59990 вартість перевезення від м. Dietzenbach (Німеччина) до м. Київ (Україна) становить 1000 Євро, без розділення вартості перевезення до кордону України та після. А враховуючи те, що дана заявка складена в іноземній валюті та є не підписаною та не завізованою замовником, у органу доходів і зборів виникли сумніви щодо достовірності поданих числових значень транспортних витрат.

При порівнянні рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів (продукт SODIUM DODECYL SULFATE), митне оформлення яких вже здійснено, виявлено наявність товарів з вищім рівнем митної вартості. Однак, рахунку-фактури від безпосереднього виконавця перевезення Фірми «BAYKAL» митниці надано не було.

Також не було надано банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого перевізником рахунка-фактури.

Під час проведення процедури консультацій митним органом у позивача було витребувано додаткові документи для підтвердження митної вартості товару.

Вимоги митниці в частині надання додаткових документів не виконано, про що зазначено у листі ПАТ «Фармак» від 21.092017№б/н.

Так, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини декларантом не надано.

Крім того, декларантом не надано виписку з бухгалтерської документації щодо сум прибутку та прямих і непрямих витрат, пов'язаних з покупкою, транспортуванням, зберіганням, реалізацією оцінюваного товару, що не дає можливості здійснити перевірку заявлених відомостей про вартість товару.

Не надано прайс-лист безпосередньо від виробника товарів - компанії «MERCK KGAA» (як того вимагає п.6. ч.З. ст.53 МК України), а надано лише прас-лист від продавця - компанії «Vital Pharma GMBH».

Також не було надано рахунку-фактури на перевезення товарів або банківських чи платіжних документів за перевезення від безпосереднього виконавця перевезення фірми «BAYKAL».

Митниці також не надано будь-яких документів (договорів, актів), що могли б підтвердити на підставі чого безпосереднє перевезення здійснюється цією фірмою.

Оскільки декларантом не надано документи, які підтверджують митну вартість товарів та не спростовано сумніви у правильності задекларованої митної вартості, митним органом не був застосований метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Митна вартість визначена із застосуванням щодо ідентичних товарів відповідно до статті 59 Кодексу з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, яка щонайбільшою мірою ґрунтується на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях: митне оформлення за митною декларацією від 05.07.2016 №10025*0008/2016/224793, від 08.11.2016 № 100250008/2016/228156, від 19.10.2016 № 100250008/2016/227515 У зв'язку з цим було винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 21.11.2017 №UA100050/2017/000043/1.

У відповіді на відзив ПАТ "Фармак" заперечила надані відповідачем пояснення та наполягало на тому, що надані митному органу документи (в тому числі і надані під час проведення консультацій) в повному обсязі підтверджують заявлену декларантом митну вартість.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

26.11.2016 року між компанією Vital Pharma GmbH (Федеративна Республіка Німеччина) (за контрактом - продавець) та ТОВ ПАТ "Фармак" (Україна) (за контрактом - покупець) було укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) №647, згідно умов якого, Vital Pharma GmbH продає, а ПАТ «ФАРМАК» купує на умовах FCA Hamburh, Німеччина, FCA Dietzenbach, Німеччина, СІР Київ, Україна (Інкотермс 2010) фармацевтичну сировину та первинну упаковку, іменовані як «Товар».

На виконання умов вищезгаданого Контракту та відповідно до підписаної сторонами Контракту Специфікації № 246 від 01.09.2017 р. за інвойсом № 4000748 від 29.06.2017 p. Фірмою Vital Pharma GmbH було поставлено ПАТ «ФАРМАК» хімічну сировину «SODIUM DODECYL SULFATE», виробництва Merck KGAA, у кількості 40,00 кг нетто, за ціною 30,79 євро за кг, усього на суму 1 231,60 євро, на умовах FCA Dietzenbach (м. Дитценбах), Німеччина, Інкотермс 2010, що підтверджується міжнародною автомобільною накладною № 237/13993 від 15.09.2017 р.

Для здійснення митного оформлення вищевказаного товару 21.09.2017 р. до митного посту «Західний» Київської міської митниці ДФС було подано вантажну митну декларацію № UA100050/2017/340904, а саме: «Органічні поверхнево-активні речовини (порошок), не розфасовані для роздрібної торгівлі, аніонні, для використання у фармацевтичній промисловості. SODIUM DODECYL SULFATE (CAS: 151-21-3. ХІМІЧНА НАЗВА: ДОДЕЦИЛ СУЛЬФАТ НАТРІЮ) - 40 кг. Партія: К48970234. Виробник: «MERCK KGAA», DE. Країна виробника: DE. Торговельна марка- MERCK.»

Одночасно, з вказаною вище МД позивачем було подано до органу доходів і зборів перелік документів, що підтверджує заявлену митну вартість товарів, передбачених ч. 2 статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України), а саме:

1) Контракт№ 647 від 21.11.2016 p.;

2) Специфікація № 246 від 01.09.2017 p. до Контракту № 647 від 21.11.2016 p.;

3) Інвойс № 4000748 від 29.06.2017 p. до Контракту № 647 від 21.11.2016 p.;

4) Довідку ТОВ «Ренус Ревайвел» за вих.№ 2009/02 від 20.09.2017 р. про транспортні витрати;

5) Міжнародну автомобільну накладну № 237/13993 від 15.09.2017 p.;

6) Копію митної декларації країни відправлення MRA 17DE84Е1;

7) Експертний висновок Київської торгово-промислової палати № К-1072/2 від 06.06.2014 р.

8) Лист ДП «Державний експертний центр МОЗ» за вих. № 3051/17-5 від 18.07.2014

21.09.2017 p. Митним органом м/п «Західний» Київської міської митниці ДФС на підставі частин другої, третьої статті 53 МК України запропоновано позивачу (електронним повідомленням) подати додаткові документи для встановлення всіх відомостей, необхідних, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме: Договір угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки цо нього у разі наявності; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - виписку з бухгалтерської документації; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару та сировини.

На виконання вказаного електронного повідомлення декларантом було надано додаткові документи: Offer 1000009 від 21.09.2017 p.; Заявка на перевезення вантажу № 59990 від 15.09.2017 p.; Договір на транспортно-експедиційне обслуговування № 02-05/17 від 03.05.2017 р. Інші документи, що витребовувалися, позивачем митному органу надано не було з причин їх відсутності, оскільки ПАТ "Фармак" не брав участі у господарських операціях у процесі яких відбувається оформлення таких документів.

За наслідками опрацювання додатково наданих ПАТ "Фармак" документів на вимогу митного органу, останнім виявлено відсутність у них всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості

На виконання вимог п. 6 статті 54 МК України, Київською міською митницею ДФС було відмовлено позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв'язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100050/2017/340904.

Підставою для відмови у митному оформленні було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів від 21.09.2017 року №UA 100050/2017/000043/1.

Зокрема, відповідно до рішення №UA 100050/2017/000043/1 митна вартість визначена 50,6893 USD/одиницю із застосуванням другорядного методу - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

В подальшому відповідачем надано згоду на випуск товарів у вільний обіг під гарантійні зобов'язання, шляхом сплати до державного бюджету сум податків і зборів згідно митної вартості, визначеної митним органом в повному обсязі, та щодо надання протягом 80 днів з дня випуску товарів відповідних документів для підтвердження заявленої митної вартості.

Незгода із прийнятим відповідачем рішенням про коригування митної вартості товарів обумовила позивача на звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Оцінивши за правилами статті 90 КАС України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд погоджується з доводами ПАТ "Фармак" виходячи з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі по тесту всі нормативно-правові акти наведені чинними на момент виникнення спірних правовідносин), правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 34-1 ч.1 статті 4 МК України, органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, митниці та митні пости.

Відповідно до положень статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 статті 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (ч. 2 статті 52 МК України).

У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості (ч. 4 статті 52 МК України).

У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей (ч.ч. 8, 9 статті 52 МК України).

Відповідно до ч. 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

- декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

- рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

- копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 статті 53 МК України, У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 4 статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

- виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

- довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

- розрахунок ціни (калькуляцію).

Частинами 1 та 2 статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч. 3 статті 54 МК України).

Частиною 5 статті 54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

- упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

- проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

- звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

- застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Зокрема, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

- невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

- неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч. 6 вказаної статті).

Відповідно до ч. 12 статті 264 МК України, разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Відповідно до ч. 1 статті 55 МК України, Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів (ч. 7 статті 55 МК України).

Відповідно до ч. 8 вказаної статті МК України, протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати органу доходів і зборів додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

Згідно ч. 9 статті 55 МК України, у разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів орган доходів і зборів розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.

Положення статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до ч. 1 статті 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов'язані між собою особи або хоч і пов'язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частиною 2 статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця. Платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця. Платежі необов'язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо). Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов'язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об'єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (частини 5-8 статті 58 МК України).

Відповідно до ч. 10 статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов'язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов'язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв'язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об'єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Правила заповнення декларації митної вартості, затверджені наказом Міністерства фінансів України 24 травня 2012 року № 599, визначають порядок заповнення декларації митної вартості (далі - ДМВ), яка використовується:

- декларантом або уповноваженою ним особою - при визначенні та заявленні митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту;

- митним органом - при здійсненні контролю за правильністю визначення декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту.

Відповідно до пункту 1.3 вказаних правил ДМВ подається в установленому порядку митному органу, що здійснює митне оформлення товарів, разом з митною декларацією на оцінювані товари.

Пунктом 1.14 Правил передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Посадовою особою митного органу заповнюється графа ДМВ «Для відміток митного органу». На основному аркуші, крім реєстраційного номера ДМВ, повинно бути зазначене рішення, яке прийняте посадовою особою митного органу за результатами контролю правильності визначення митної вартості товарів (пункти 2.1, 2.2 вказаних Правил).

Відповідно до пункту 2.3 Правил при електронному декларуванні посадова особа за допомогою автоматизованої системи митного оформлення створює та надсилає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частин третьої та/або четвертої статті 53 Кодексу для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.

При електронному декларуванні повідомлення про необхідність подання документів вважається одержаним декларантом або уповноваженою ним особою з часу надходження до митного органу повідомлення в електронній формі від декларанта або уповноваженої ним особи про одержання цього повідомлення. При електронному декларуванні декларант або уповноважена ним особа надсилає повідомлення про відмову у подачі документів у складі електронного повідомлення, засвідченого електронним підписом (пункти 2.4, 2.5 Правил).

В ході дослідження матеріалів справи судом встановлено, що рішенням про коригування митної вартості товарів №UA 100050/2017/000043/1 її визначено за другорядним методом, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

При цьому, як вбачається з оскаржуваного рішення його прийнято "…у зв'язку з відсутністю всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості (відомості не підтверджено документально), а саме: у довідці про транспортні витрати від 20.09.2017 № 2009/02 інформація щодо номерів CMR відсутні; виконавець транспортних послуг відповідно до наданої CMR від 15.09.2017 №237/13993 є товариство «BAYKAL» проте, довідку про транспортні витрати від 20.09.2017 №2009/02 надано від іншої особи (ТОВ «Ренус Рівайвел»); вказана у довідці про транспортні витрати від 20.09.2017 № 2009/02 вартість перевезення товарів до кордону України становить 502,33 грн. Проте, в заявці на перевезення вантажу від 15.09.2017 року №59990 вартість перевезення від м.Dietzenbach (Німеччина) до м.Київ (Україна) становить 1000 Євро, без розділення вартості до кордону України та після. А враховуючи те, що заявка складена в іноземній валюті та є не підписаною та не завізованою замовником, у органу доходів і зборів виникли сумніви щодо достовірності поданих числових значень транспортних витрат".

Надаючи оцінку поданим до митного оформлення документам за МД від 21.09.2017 року, суд зазначає про наступне.

Як вбачається заявки на перевезення вантажу № 59990 від 15.09.2017 р. її адресовано позивачем ТОВ «Ренус Ревайвел». При цьому, найменування вантажу в ній зазначено "медикаменты", кількість одиниць - 3 пог.м., вага - 2,195 т., вартість фрахту - 1000 Євро.

Суд звертає увагу на ту обставину, що вага вантажу, який було подано до митного оформлення за МД №UA100050/2017/340904, складала 40 кг. нетто або 44,6 кг. брутто (гр.35, 38 МД).

Отже, вантаж, що оформлювався за вказаною МД був лише складовою частиною вантажу, що слідував відповідно вказаної заявки, а відтак, зважаючи на загальну вагу замовлення, вартість його доставки не може дорівнювати 1000 Євро, що складає загальну вартість транспортної послуги.

У той же час позивачем було подано до митного оформлення довідку ТОВ "Ренус Ревайвел" про транспортні витрати від 20.09.2017 р. № 2009/02, з якої вбачається, що серед іншого вантажу, який слідував у транспортному засобі, перебував вантаж вагою 44,6 кг. (що відповідає гр.35 МД №UA100050/2017/340904) з зазначеною вартістю транспортних витрат у розмірі 502,33 грн. Також з довідки вбачається, що транспортні витрати обраховані до міста Києва (Україна) щодо кожної окремої одиниці вантажу, загальна вага якого є 2 219 кг., а транспортні витрати на доставку складають 25022,85 грн., що вцілому відповідає заявці № 59990 від 15.09.2017 р.

Вказані обставини дають суду підставу стверджувати, що вартість доставки вантажу «Органічні поверхнево-активні речовини (порошок), не розфасовані для роздрібної торгівлі, аніонні, для використання у фармацевтичній промисловості. SODIUM DODECYL SULFATE (CAS: 151-21-3. ХІМІЧНА НАЗВА: ДОДЕЦИЛ СУЛЬФАТ НАТРІЮ) - 40 кг. Партія: К48970234. Виробник: «MERCK KGAA», DE. Країна виробника: DE. Торговельна марка- MERCK.» складає 502,33 грн., а відомості щодо такої вартості були надані декларантом позивача (включаючи процедуру консультацій) під час митного оформлення МД №UA100050/2017/340904, що спростовує відповідні твердження відповідача.

Одночасно, суд погоджується з доводами відповідача щодо наявності розбіжностей в СМR №237/13993 від 15.09.2017 р. та довідці про транспортні витрати від 20.09.2017 р. № 2009/02 в найменуванні особи, яка надавала позивачу транспортні послуги, що давало йому право у відповідності до ч. 3 статті 53 МК України витребувати додаткові документи.

Як підтверджено матеріалами справи декларантом додатково було надано Offer 1000009 від 21.09.2017 p.; заявка на перевезення вантажу № 59990 від 15.09.2017 p.; договір на транспортно-експедиційне обслуговування № 02-05/17 від 03.05.2017 р.

Зокрема, з договору на транспортно-експедиційне обслуговування № 02-05/17 від 03.05.2017 р. вбачається, що ТОВ "Ренус Ревайвел" має право укладати договори з транспортними, експедиторськими та іншими організаціями для виконання своїх зобов'язань за договором (п.2.2.1).

Також, в матеріалах наданих суду відповідачем, міститься копія листа ТОВ "Ренус Ревайвел" №3011/2 від 30.11.2017 року, яким вказане товариство повідомляє контролюючий орган що перевізником вантажу, адресованого ПАТ "Фармак", вагою 44,6 кг., який заначено в довідці від 20.09.2017 р. № 2009/02 та стосується СМR №237/13993 від 15.09.2017 р. є фірма «ВАYКАL».

Отже, додаткового наданими документами всі розбіжності, які стали підставою для проведення процедури консультацій між декларантом і митним органом були усунені.

У той же час ненадання інших витребуваних документів декларантом жодним чином не впливає на документальне підтвердження відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару за МД №UA100050/2017/340904.

Вказані обставини в повному обсязі спростовують аргументи відповідача щодо правомірності прийнятого ним рішення та необхідності відмови в задоволенні позову.

При цьому, суд зазначає, що жодних інших доказів, ніж тих, що були у розпорядженні позивача ним суду надано не було, а відповідні пояснення про відсутність підстав для задоволення позову ґрунтувалися лише на оцінці таких доказів суб'єктом владних повноважень.

У відповідності до ч.2. ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що суб'єкт владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення діяв з порушенням вказаних вище критеріїв, а відтак, з урахуванням обставин встановлених під час розгляду даної адміністративної справи суд приходить до переконання про обґрунтованість доводів позивача та необхідності визнання протиправним та скасування рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA 100050/2017/000043/1 від 21.09.2017 року.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням норм ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України суд присуджує на користь позивача здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600,00грн. з бюджетних асигнувань Київської міської митниці Державної фіскальної служби України.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Фармак» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці Державної фіскальної служби України про коригування митної вартості товарів від 21.09.2017р. №UA 100050/2017/000043/1.

Присудити з бюджетних асигнувань Київської міської митниці Державної фіскальної служби України на користь Публічного акціонерного товариства «Фармак» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600,00грн.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Амельохін