Справа № 488/2735/16-а
Суддя: Потапчук В.О.
Дата ухвалення: 2018-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2018 р.м.ОдесаСправа № 488/2735/16-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Селіщева Л.І.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Потапчук В.О.

суддів: Семенюка Г.В. , Шляхтицького О.І.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Корабельного районного суду м.Миколаєва від 26 вересня 2017 року прийняту у відкритому судовому засіданні суддею Селіщевою Л.І. по справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, припису та акту, -

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

У липні 2016 року ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2, позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Управління ДАБК у Миколаївській області, в обґрунтування якого вказав, що 19 травня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л., у присутності голови правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_4, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при будівництві автомийки на території АГК «Промінь-2», що розташований за адресою: м. Миколаїв, вул. Айвазовского 1-б.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Постановою Корабельного районного суду м.Миколаєва від 26 вересня 2017 року адміністративний позов задоволений частково.

Скасовано постанову № 117 від 02 червня 2016 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л., про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування припису та акту позапланової перевірки - відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з вказаною постановою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області звернулося до суду з апеляційною скаргою, у якій зазначено, що постанову винесено з порушенням норм матеріального права, у зв'язку з чим апелянт просив скасувати оскаржувану постанову та прийняту нову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.

Відповідно до приписів ст. 311 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції, може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Обставини справи.

19 травня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л., у присутності голови правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_4, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при будівництві автомийки на території АГК «Промінь-2», що розташований за адресою: м. Миколаїв, вул. Айвазовского 1-б.

Проведеною перевіркою було встановлено, що 22 лютого 2016 року між правлінням АГК «Промінь-2», від імені якого діяв його голова ОСОБА_4 та ОСОБА_2 був укладений договір № 1 про передачу в оренду земельної ділянки, площею 60 кв.м. для будівництва автомийки. В подальшому ОСОБА_2 збудував на цій земельній ділянці одноповерхову будівлю автомийки розміром 7,5 м. х 8,1 м., яка відноситься до ІІ категорії складності об'єктів будівництва. За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л. на ім'я позивача - ОСОБА_2 був виданий припис № 174 про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру на об'єкт: «Будівництво автомийки на території АГК «Промінь-2» по вул. Айвазовського 1-б у м. Миколаєві».

Позивач не погоджуючись із наданим йому приписом надав свої письмові пояснення, де вказав мотиви незгоди, зокрема, зазначив про те, що рішенням правління АГК «Промінь-2» від 11 листопада 2015 року йому була виділена земельна ділянка площею 60 кв.м. для будівництва автомийки. Однак в подальшому зазначене рішення було скасовано та прийнято рішення про відмову у наданні позивачу земельної ділянки. Позивач зазначив, що він є лише членом кооперативу та не може відповідати за діяльність останнього.

Постановою № 117 від 02 червня 2016 року, винесеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л. позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП, за виконання будівельних робіт без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи на об'єкті ІІ категорії складності, згідно якої на нього був накладений штраф у розмірі 8500 грн.

Не погоджуючись з вищевказаним позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Висновок суду першої інстанції.

Частково задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи зафіксовані в акті перевірки від 19 травня 2016 року порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які були допущені позивачем, суд вважає, що відповідачем було правомірно видано оскаржуваний припис, а тому відсутні підстави для визнання його незаконним та скасування. Крім цього, акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні ст. 17 КАС України і сам по собі не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлене порушення та може бути використаний під час розгляду відповідної адміністративної справи.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції правильним та таким, що відповідає вимогам Конституції України, Кодексу адміністративного судочинства України, Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про архітектурну діяльність».

Доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі вказується на те, що зазначена постанова ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв'язку з чим апелянтом ставиться питання про скасування постанови Корабельного районного суду м.Миколаєва від 26 вересня 2017 року та ухвалення нової постанови, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Колегія суддів не погоджується з таким доводом апелянта з огляду на наступне.

Джерела права й акти їх застосування.

Частиною 3 ст.2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1статті 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Відповідно до частини 2статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Спірні правовідносини виникли стосовно здійснення архітектурно-будівельного нагляду та контролю, і врегульовані вони, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який затверджений постановою КМУ від 19 серпня 2015 року №698.

Відповідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законом порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Стаття 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Процедуру здійснення цих заходів врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року.

Пункт 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23 травня 2011 року (далі - Порядок) визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Вказаним Порядком визначено також і належну процедуру проведення позапланових перевірок, зокрема, обов'язок посадової особи органу ДАБК пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення перевірки (ч. 4 п. 7 Порядку), право суб'єкта містобудування вимагати від посадових осіб органу ДАБК пред'явлення зазначених документів, отримувати акт перевірки та подавати свої письмові пояснення до нього, зауваження і заперечення тощо (пункти 13 та 18 Порядку).

Оцінка суду.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 травня 2016 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області Денежко Ю.Л., вбачається, що позапланова перевірка проводилась за заявою гр. ОСОБА_5, на території АГК «Промінь-2» по вул. Айвазовського 1-б у м. Миколаєві. Зазначена перевірка проводилась за участю голови правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_4

Вказаною перевіркою було встановлено, що 22 лютого 2016 року між правлінням АГК «Промінь-2» та ОСОБА_2 був укладений договір №1 про передачу в оренду земельної ділянки, площею 60 кв.м. для будівництва на ній автомийки. На цій земельній ділянці позивач побудував одноповерхову будівлю автомийки розміром 7,5м. х 8,1м, без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи, що є порушенням ст. ст. 34,36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих будівельних робіт, затв. Постановою КМУ № 466 від 13 квітня 2011 року.

При цьому, позивач ОСОБА_2 при проведенні вказаної перевірки не був присутній та не повідомлявся про її проведення.

В результаті вказаної перевірки, 19 травня 2016 року посадовою особою відповідача Денежко Ю.Л. було видано на ім'я ОСОБА_2 припис № 174 із вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудування шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру у строк - до 19 серпня 2016 року. Цей припис був вручений голові правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_4

Дослідивши матеріали справи колегією суддів встановлено, що на момент здійснення позапланової перевірки був чинним договір № 1 про передачу позивачу земельної ділянки площею 60 кв.м. під будівництво автомийки. Це будівництво було здійснене саме ОСОБА_2, що не оспорюється його представником та підтверджується його письмовими поясненнями до протоколу про адміністративне правопорушення. Судом також встановлено, що зазначене будівництво проводилось без реєстрації дозвільних документів на виконання будівельних робіт.

Враховуючи таке, суд приходить до висновку, що саме позивач є суб'єктом відповідальності згідно ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», оскільки він є замовником будівництва автомийки на території АГК «Промінь-2», без документів, що дають право виконувати такі роботи.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про те, що з врахуванням зафіксованих в акті перевірки від 19 травня 2016 року порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем було правомірно видано оскаржуваний припис, а тому відсутні підстави для визнання його незаконним та скасування, є правильним.

Окрім того, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог позивача про визнання незаконним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 травня 2016 року, оскільки акт перевірки за своїм змістом та правовою природою не породжує і не змінює права та обов'язки позивача, а тому такі позовні вимоги не можуть бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Крім цього, акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні ст. 17 КАС України і сам по собі не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлене порушення та може бути використаний під час розгляду відповідної адміністративної справи.

В свою чергу колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанції щодо визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 117 від 02 червня 2016 року виходячи із наступного.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Враховуючи вищевикладені норми законодавства, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що протокол про адміністративне правопорушення від 19 травня 2016 року був складений із порушенням вимог ст.ст. 254-256 КУпАП, оскільки він був складений у відсутність позивача.

При цьому судом першої інстанції правильно встановлено, що оскільки на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення відсутній підпис позивача чи уповноваженої ним особи про їх отримання, а також дата отримання, то суд не може взяти до уваги надану відповідачем в якості доказу направлення позивачу копії акту перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення.

Окрім цього, відповідачем при винесенні постанови не було дотримано положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, і зокрема п. 13 Порядку, де зазначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Пунктом 17 вказаного Порядку встановлено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що надіслання документів, складених за результатами державного архітектурно-будівельного контролю, рекомендованим листом з повідомленням є належним способом їх вручення винному суб'єкту містобудування колегія судді не приймає до уваги, оскільки відповідно до вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553, на який посилається апелянт, лише у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. У даній справі позивач не був присутнім під час проведення перевірки та будь-якого підтвердження відмови від отримання вказаних документів у матеріалах справи не міститься.

Окрім того, колегія суддів вважає безпідставним посилання апелянта на те, що судом першої інстанції при вирішенні вказаного спору помилково застосовано норму Порядку №244, оскільки вказаний порядок встановлює відповідальність тільки для юридичних осіб, та фізичних осіб-підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, відповідно до ч.4 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Таким чином, вищевказаний Порядку №244 встановлює відповідальність для всіх суб'єктів містобудування за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме для фізичних або юридичних осіб, та фізичних осіб-підприємців.

Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та є тотожними заперечень до адміністративного позову, факти та мотивування яких повністю спростовуються матеріалами справи та обставинами, які повно та об'єктивно були встановлені судом першої інстанції при вирішенні спірного питання.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 316, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області - залишити без задоволення.

Постанову Корабельного районного суду м.Миколаєва від 26 вересня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, припису та акту - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення виготовлений та підписаний 20 березня 2018 року.

Головуючий суддя Потапчук В.О.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.