Справа № 808/878/18
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

19 березня 2018 року Справа № 808/878/18 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Батрак І.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1

ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_2

до Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області (місцезнаходження: 69057, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 90, )

до Приазовського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області (місцезнаходження: 72401, Запорізька область, смт. Приазовське, вул. Дружби (Фрунзе), буд. 2)

до Приморського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області (місцезнаходження: 72100, Запорізька область, м. Приморськ, вул. Морська, буд. 64)

про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 звернулись до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, до Приазовського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, до Приморського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, в якому просять:

визнати протиправними дії Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі територіального підрозділ Приазовського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області щодо відмови в оформленні та видачі ОСОБА_2. ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорта громадянина України у вигляді книжечки (на паперових носіях) зразка 1994 року;

зобов'язати Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі територіального підрозділу - Приазовського районного сектор Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області оформити та видати паспорт громадянина України у вигляді книжечки (на паперових носіях) зразка 1994 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, з проставленою відміткою місця проживання без застосування засобів Єдиного державного демографічного реєстру, а саме: без формування (присвоєння) унікального номеру запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (УН3Р) та будь якого іншого цифрового ідентифікатора, без відцифрованого образу обличчя особи, без відцифрованих відбитків пальців рук та автоматизованої обробки персональних даних;

визнати протиправними дії Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі територіального підрозділу - Приморського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області щодо відмови в оформленні та видачі ОСОБА_5. ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорта громадянина України у вигляді книжечки (на паперових носіях) зразка 1994 року;

зобов'язати Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі територіального підрозділу Приморського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області оформити та видати паспорт громадянина України у вигляді книжечки (на паперових носіях) зразка 1994 року ОСОБА_4. ІНФОРМАЦІЯ_2, з прославленою відміткою місця проживання без застосування засобів Єдиного державного демографічного реєстру, а саме: без формування (присвоєння) унікального номеру запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (У1ГЗР) та будь якого іншою цифрового ідентифікатора, без відцифровапого образу обличчя особи, без відцифрованих відбитків пальців рук та автоматизованої обробки персональних даних;

зобов'язати Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі територіальних підрозділів - Приазовського та Приморського районних секторів Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області вести паспортний облік щодо неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_4 за прізвищем, іменем та по-батькові. роком народження та за місцем реєстрації, без використання будь-якого цифровою ідентифікатора особи (у т.ч. за серією та номером паспорту), без внесення інформації про них до Єдиною державного демографічного реєстру чи будь-яких баз даних і реєстрів та без автоматизованої обробки та передачі персональних даних.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Згідно з п. 1, 3 ч. 5 ст.160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За приписами ч. 1 ст. 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

У відповідності до ч.2 ст.172 КАС України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об'єднати в одне провадження декілька справ за позовами:1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Таким чином, у разі наявності різних спірних правовідносин між одними и тими ж сторонами, в одній позовній заяві може бути об'єднано декілька вимог лише за умови, що вони пов'язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, або основні та похідні позовні вимоги.

У поданому до суду позову основними та похідними є вимоги позивачів про визнання протиправними дій Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області в особі відповідних територіальних підрозділів про відмову в оформленні та видачі паспорта громадянина України у вигляді книжечки та зобов'язання відповідачів вчинити певні дії, тобто ці вимоги є окремо пов'язаними між собою щодо кожного з позивачів.

Проте, суд вважає об'єднання в одній позовній заяві 5 окремо пов'язаних між собою вимог не ґрунтується на положеннях ч. 1 ст.172 КАС України, оскільки відсутні умови об'єднання вказаних вимог пов'язаність їх між собою підставою виникнення

Також вказані вимоги не пов'язані між собою поданими доказами.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У адміністративному позові позивачами заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо клопотання позивачів про звільнення від сплати судового збору, суддя зазначає наступне.

Положеннями ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено пільги щодо сплати судового збору. В тому числі, положеннями п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

В свою чергу, приписами ст. 42 КАС України визначено склад учасників справи. Так, учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із ч. 1, 5 ст.56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Законний представник самостійно здійснює процесуальні права та обов'язки сторони чи третьої особи, яку він представляє, діючи в її інтересах.

В той же час, права та обов'язки учасників справи, а також процесуальні права та обов'язки сторін визначено ст.ст.44, 47 КАС України.

Виходячи зі змісту вищевказаних норм, суд звертає увагу, що законний представник, як представник позивача та громадянин, який звернувся із заявою до суду щодо захисту прав та інтересів іншої особи, автоматично не звільняється від сплати судового збору. Таке звільнення відбувається у випадку, якщо особа, в чиїх інтересах подано до суду відповідну заяву, наділяється пільгами щодо сплати судового збору відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Слід відмітити, що позивачами не надано будь-яких доказів на підтвердження наявності у осіб, в чиїх інтересах ними подано позовну заяву, пільг щодо сплати судового збору.

В той же час, положеннями ч. 1 ст. 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

З наведеного випливає, що звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов'язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі "Креуз проти Польщі", вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

При цьому, слід враховувати, що наведені положення кореспондуються із приписами, в тому числі, п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З наведених положень Закону вбачається, що їх застосування підлягає виключно до осіб, рівень статків яких обмежений, з метою усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя.

Суддя зазначає, що позивачами до адміністративного позову не надано належних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану позивачів, що зумовлює відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

При цьому, слід відмітити, що подання до суду будь-якої заяви в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб ще не є беззаперечною умовою для звільнення від сплати судового збору. Так, не виключена можливість, що така особа може або займатися господарською діяльністю та отримувати прибуток, або мати в своєму володінні, користуванні чи розпорядженні такі об'єкти матеріального світу (матеріальні або нематеріальні активи, в тому числі що надають прибуток), що вказують на заможній стан такої особи.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання законного представника позивачів щодо звільнення від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», у зв'язку із чим останнє задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позову немайнового характеру встановлена ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який згідно з ст.7 Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01.01.2018 становить 1 762,00 грн.

Оскільки у адміністративному позові кожного з позивачів об'єднано дві позовні вимоги немайнового характеру, розмір судового збору, який повинен сплачуватися при зверненні до адміністративного суду із даним позовом становить 1 409,60 грн. щодо кожного з позивачів.

Відповідно до ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивачів про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2, ОСОБА_3 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_4 до Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, до Приазовського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області, до Приморського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Запорізькій області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання: уточненої позовної заяви із зазначенням складу осіб, які беруть участь у справі, а також її копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб; оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі 1 409,60 грн. щодо кожного з позивачів, оформленого відповідно до вимог законодавства шляхом перерахування коштів через установи банків чи відділення зв'язку на наступний розрахунковий рахунок: отримувач коштів УК у Дніпровському/Дніпр./22030101, МФО 813015, , банк отримувача ГУДКCУ у Запорізькій області, р/р 4006, код бюджетної класифікації 22030101, призначення платежу: судовий збір, код 35450335, прізвище, ініціали, ідентифікаційний код або шляхом подання до суду заяви про звільнення/відстрочення сплати судового збору, оформлену у відповідності до статті 167 КАС України, із доказами неможливості сплатити судовий збір.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 10 календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз'яснити позивачам, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.В.Батрак