Справа № 279/2708/17
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2018-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

07 березня 2018 року

Київ

справа № 279/2708/17

провадження № К/9901/3409/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Білоуса О. В., Стрелець Т. Г.,

розглянувши у письмовому провадженні в касаційній інстанції справу

за позовом Управління праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про визнання незаконним рішення, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Управління праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира на ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 липня 2017 року, постановлену у складі головуючого судді Шульги О. М., та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2017 року, постановлену у складі колегії суддів: головуючого Охрімчук І. Г., суддів: Капустинського М. М., Моніча Б. С.,

у с т а н о в и в :

У липні 2017 року Управління праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира звернулось до суду з позовом до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, в якому просило:

визнати незаконними дії старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Сладь Т. П.;

скасувати постанову про стягнення з боржника виконавчого збору від 16 листопада 2016 року у виконавчому провадженні № 49668305.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області ухвалою від 18 липня 2017 року, яку залишено без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2017 року, залишив позовну заяву без розгляду.

У касаційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати їх рішення.

Головне територіальне управління юстиції у Житомирській області надало відзив на касаційну скаргу, в якому, посилаючись на необґрунтованість останньої, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Як установлено судами першої та апеляційної інстанцій і вбачається з матеріалів справи, предметом оскарження у цій справі є постанова державного виконавця від 16 листопада 2016 року про стягнення з боржника виконавчого збору в межах виконавчого провадження № 49668305.

Вказана постанова надійшла до Управління праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира 22 листопада 2016 року.

Позов у справі, що розглядається, подано до суду 18 липня 2017 року.

Наведені обставини позивачем не заперечуються.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив із пропуску позивачем установленого законом десятиденного строку звернення до суду та відсутності підстав для його поновлення.

Зазначена позиція підтримана Житомирським апеляційним адміністративним судом, який за результатом апеляційного перегляду залишив ухвалу суду першої інстанції без змін.

Верховний Суд погоджується з такими висновками судів і вважає їх такими, що зроблені з дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин та ухвалення оскаржуваних судових рішень, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частинами другою-третьою статті 99 цього Кодексу адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За змістом зазначеної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об'єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

На час виникнення спірних правовідносин і розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця врегульовані статтею 181 згаданого Кодексу, згідно з частиною першою якої учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частина друга цієї ж статті встановлює спеціальні строки оскарження рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Так, відповідну позовну заяву може бути подано до суду:

у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 100 цього ж Кодексу, відповідно до якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

У цій справі позивач не заперечував того факту, що про порушення своїх прав у спірних правовідносинах дізнався 22 листопада 2016 року під час отримання копії оскаржуваної постанови державного виконавця.

Як під час судового розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанцій, так і в касаційній скарзі позивач не наводив обставин, які б свідчили про об'єктивну неможливість вчасного звернення до суду.

Отже, суди дійшли правильного висновку про наявність підстав для залишення без розгляду заявленого Управлінням праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира позову.

Доводи касаційної скарги таких висновків судів не спростовують.

Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому строк у десять днів визнано законодавцем достатнім для того, щоб у справах цієї категорії особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом щодо оскарження рішення, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За правилами частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Частиною першою статті 350 цього ж Кодексу закріплено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Таким чином, оскільки суди не допустили порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а згадані судові рішення - без змін.

З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв'язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України,

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу Управління праці та соціального захисту населення Богунської районної ради м. Житомира залишити без задоволення.

Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 липня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 6 вересня 2017 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді О. В. Білоус

Т. Г. Стрелець