Справа № 826/1246/17
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2018-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 березня 2018 року письмове провадження № 826/1246/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Арсірія Р.О., за участю секретаря судових засідань Шевченко М.В., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Ак'юмен Інтернешнл»
додержавної податкової інспекції у Печерському районі головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві
провизнання протиправними та скасування рішення, за участі: представника позивача - Мороза С.О.; представника відповідача - не прибув.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ак'юмен Інтернешнл» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державної податкової інспекції у Печерському районі головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування рішення від 23.09.2016 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальну суму 22819,49 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що нарахування штрафних санкцій та пені здійснено без проведення будь-якої перевірки, документів чи матеріалів контролюючим органом; також позивач вказав на обставини, які передували прийняттю оскаржуваного рішення, а саме на той факт, що рішення приймалось не на підставі звітності позивача, а на підставі даних бази ІС «Податковий блок» , про що зазначено у супровідному листі податкового органу яким надсилалось позивачу оскаржуване рішення (т.1 а.с.12).

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши, що ним, як контролюючим органом, в автоматичному режимі на підставі картки особового рахунку товариства та відповідно до ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" було винесено рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску. При цьому, розрахунок штрафних санкцій здійснюється на підставі даних карток особових рахунків платників бази даних АІС "Податковий блок", і перевірка, документи чи матеріали контролюючому органу не потрібні. Розрахунок пені також проводиться в автоматичному режимі.

На підставі ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент проведення судового засідання), суд ухвалив здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

У вересні 2016 року позивач отримав від ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві рішення № від 23.09.2016 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску (далі по тексту - рішення № від 23.09.2016), згідно якого контролюючий орган на підставі п.п.2 п. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» застосував до ТОВ «Ак'юмен Інтернешнл» за несплату (неперерахування) та несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі по тексту - єдиний внесок) за період з 21.05.2015-04.03.2016 штраф у розмірі 21990,71 грн. (що становить 20 % від суми недоїмки, яка утворилася у період з 21.05.2015), та нарахував пеню у сумі 828,78 грн. (що становить 0,1% від суми недоїмки).

Вважаючи вказане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з такого.

В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, є Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

У розумінні пунктів 2 та 6 частини першої статті 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування; недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок (частина третя статті 9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування").

Платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця (частина восьма статті 9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування").

Згідно з частинами першою-третьою статтею 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", Рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов'язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами. Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов'язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

У разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов'язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Згідно з частинами десятою-одинадцятою статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування", на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції: 1) у разі ухилення від взяття на облік або несвоєчасного подання заяви про взяття на облік платниками єдиного внеску, на яких не поширюється дія Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", накладається штраф у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; 2) за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум; 3) за донарахування органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 5 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску; 4) пункт 4 частини одинадцятої статті 25 виключено; 5) за неналежне ведення бухгалтерської документації, на підставі якої нараховується єдиний внесок, накладається штраф у розмірі від восьми до п'ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; 6) за несплату, неповну сплату або несвоєчасну сплату суми єдиного внеску одночасно з видачею сум виплат, на які нараховується єдиний внесок (авансових платежів), накладається штраф у розмірі 10 відсотків таких несплачених або несвоєчасно сплачених сум.

Нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно (частина тринадцята статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування").

Про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску (частина чотирнадцята статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування").

Аналогічні положення передбачено Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства доходів і зборів України від 09.09.2013 №455 (у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Таким чином відповідач самостійно вказує на порушення при прийнятті рішення ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві від 23.09.2016 р. № , а саме на той факт, що рішення приймалось не на підставі звітності позивача, а на підставі даних бази ІС «Податковий блок», що робить його протиправним.

З матеріалів справи вбачається, що при проведенні звіряння розрахунків між позивачем та відповідачем було виявлено, що в базах даних Відповідача міститься недостовірна інформація відповідно до якої - Звіт про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за грудень 2014р. на суму 123627,31грн., безпідставно (внаслідок технічної помилки) проведено по картці платника податків двічі: 20.01.2015 р. та 18.05.2015 р.

Подвійне нарахування податковим органом ЄСВ по Звіту про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за грудень 2014 р. на 123627,31 грн., підтверджується витягом з Електронного кабінету платника, по податку: «Єдиний соціальний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», наявним в матеріалах справи. Вказане помилкове нарахування призводить до виникнення штучної недоїмки з ЄСВ та помилкового відображення несвоєчасного погашення ЄСВ, у той час, як Товариство своєчасно та в повному розмірі сплатило нарахований ЄСВ.

Також з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Ак'юмен Інтернешнл» за період з грудня місяця 2014 р. по березень місяць 2016 р. було подано 16 звітів по єдиному внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, кожен з яких був оплачений у порядку і строки визначені вказаним законом, дана обставина підтверджується доказами доданими до позовної заяви.

Вказані обставини також підтверджуються і у листі ГУ ДФС у м. Києві вих. № 2098/10/26-15-13-03-13 від 01.02.2017 року в якому за результатами розгляду листа позивача повідомлено таке: «…враховуючи викладене, відповідне рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 23.09.2016 № не відповідає вимогам Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-УІ «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» зі змінами та доповненнями в частині наявної заборгованості зі сплати єдиного внеску платником ТОВ «Ак'юмен Інтернешнл» і тому підлягає скасуванню».

Суд зауважує, що вищім податковим органом - ГУ ДФС у м. Києві, визнано протиправність та не відповідність законодавству прийнятого оскаржуваного рішення та зроблено висновок про необхідність його скасування.

Доводи відповідача про нарахування штрафу та пені в автоматичному режимі на підставі картки особового рахунку товариства та відповідно до положень статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" судом до уваги не приймаються, оскільки суперечать вимогам п. 3) ч. 2, ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства.

Проте, зафіксована в обов'язковому для виконання документі недоїмка, а також нараховані штрафи та пені, мають відповідати інформації первинних документів, податкової та бухгалтерської звітності, що підтверджують суми нарахованого єдиного внеску, його сплату, а у випадку порушення термінів розрахунків або невірний розрахунок - суми недоїмки, на яку нараховуються штрафні санкції та пеня.

Інформація з автоматизованої системи, не може бути єдиною підставою для висновку про наявність заборгованості, оскільки відображує фактичні дані, а не є рішенням суб'єкта владних повноважень, відсутня не тільки можливість перевірки її належними та допустимими доказами але навіть доступ для дослідження під час судового розгляду. Зазначена обставина виключає можливість вважати інформацію з автоматизованої системи належним доказом.

У відповідності до частини 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення державної податкової інспекції у Печерському районі головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві від 23.09.2016 № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальну суму 22819,49 грн.

Присудити з бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві (01011, м. Київ, вул. Лєскова, будинок 4, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ак'юмен Інтернешнл» (01601, м. Київ, пл. Спортивна, будинок 3, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 600 грн. згідно платіжного доручення № 3828 від 19.01.2017 р.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Р.О. Арсірій