Справа № П/811/2499/17
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2018-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 березня 2018 року м. Кропивницький Справа № П/811/2499/17
Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши, у порядку письмового провадження, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про часткове скасування рішення,
Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27.09.2017 №ІХ-006/2017 в частині ухвалення нового рішення про притягнення її до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.02.2018 визнано поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про часткове скасування рішення та поновлено строк звернення позивача до адміністративного суду з даним позовом.
Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі, в подальшому подали до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності (т.2 а.с.240).
Представник відповідача у відзиві на позовну заяву просив розглядати справу за його відсутності (т.1 а.с.59-66).
Враховуючи викладене, а також з урахуванням приписів ч.3 ст.194, ч.9 ст.205 КАС України, суд визнав за можливе здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.
Вислухавши позивача та її представника, допитавши свідка, дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з таких підстав.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року № 5076-VI (далі за текстом - Закон №5076-VI).
Статтею 33 Закону №5076-VI встановлено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; порушення дисциплінарної справи; розгляд дисциплінарної справи; прийняття рішення у дисциплінарній справі.
На стадії порушення дисциплінарної справи за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (ч.1 ст.39 Закону №5076-VI)
Судом встановлено, та не заперечувалось сторонами у справі, що адвокат ОСОБА_5 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №266/н від 26.03.2007, виданого Кіровоградською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, її робоче місце знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.32).
06.02.2017 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області, за результатами розгляду скарги громадянки ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1, прийнято рішення №7, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи за відсутністю в діях позивача ознак дисциплінарного проступку (т.2 а.с.78-79).
Згідно даного рішення заявницею зазначено, що вона працює на посаді інспектора з кадрів Кіровоградської центральної районної лікарні. 30 вересня 2016 року, близько 16 годин 00 хвилин до неї звернулася лікар ОСОБА_6 про видачу їй копії наказу про оголошення догани. Отримавши відповідь про неможливість видачі наказу, який знаходиться у головного лікаря, ОСОБА_6 зателефонувала по мобільному телефону. Через декілька хвилин після її дзвінка до кабінету увірвалася адвокат ОСОБА_5, яка почала кричати, вимагаючи негайного надання наказу щодо її матері. Заявниця повідомила, що адвокат вправі звернутися до лікарні з адвокатським запитом та протягом п'яти днів отримати цей наказ, а також запитала, чи є у неї документи, які підтверджують повноваження представника ОСОБА_6. Адвокат повідомила, що вона все напише, на що заявниця відповіла, що їм необхідно вийти з кабінету до коридору і там заповнити всі необхідні документи. Після цього, як стверджує заявниця, адвокат з великою силою нанесла їй удар кулаком по голові, внаслідок чого у заявниці різко погіршилося самопочуття, та вона була госпіталізована до відділення реанімації із симптомами: різкий головний біль, відчуття тривоги, підвищений артеріальний тиск, де перебувала до 04 жовтня 2016 року, коли була переведена до терапевтичного відділення ЦРЛ, а з 25 жовтня 2016 року по 04 листопада 2016 року знаходилася на лікуванні у Кіровоградському обласному кардіологічному диспансері. З приводу дій ОСОБА_1 заявницею була подана заява про кримінальне правопорушення до Кіровоградського відділу поліції, який за даним фактом розпочав кримінальне провадження. Вважає, що застосуванням фізичного насильства та завданням тілесних ушкоджень, адвокатом вчинено дії, які підривають престиж адвокатської професії порушують принципи законності, компетентності та добросовісності.
Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 22.06.2017 №VI-012/2017 скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення та вищезазначене рішення без змін (т.2 а.с.98-101).

18 квітня 2017 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області, за результатами розгляду скарги головного лікаря Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 (т.1 а.с.93-100), прийнято рішення №16, яким порушено дисциплінарну справу за такою скаргою (т.1 а.с.169-172).

Згідно даного рішення ініціатором звернення зазначено, що 30.09.2016, наприкінці робочого дня до інспектора з кадрів Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_2 звернулася лікар ОСОБА_6, заявила вимогу негайної видачі їй копії наказу про накладення на неї дисциплінарного стягнення, але інспектор не змогла його видати, оскільки наказ перебував у головного лікаря. Після цього, ОСОБА_6 зателефонувала по мобільному телефону та через декілька хвилин до кабінету увірвалися чоловік та жінка, які сказали, що вони є свідком та адвокатом. Адвокатом лікаря виявилася її донька ОСОБА_5, яка поводила себе зухвало, розмовляла на підвищених тонах, у грубій формі вимагала негайної видачі наказу щодо ОСОБА_6. Інспектором з кадрів було повідомлено про неможливість надання копії наказу, але адвокат продовжувала кричати, застосовувати образливі вислови, відмовлялась залишити кабінет відділу кадрів по завершенню робочого часу, а потім у присутності свідка ОСОБА_7 нанесла удар кулаком по голові ОСОБА_2, супроводжуючи свої дії нецензурними словами. Заявник стверджує, що поведінка адвоката не була етичною, під час спілкування з працівниками лікарні вона поводила себе грубо та зухвало, нехтуючи загальноприйнятими нормами ділового етикету. Вважає, що адвокатом ОСОБА_8 були вчинені дії, які підривають престиж адвокатської професії, порушують принципи законності, компетентності та добросовісності. Просить за вчинення дисциплінарного проступку застосувати до адвоката стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Враховуючи викладене, проаналізувавши зміст наведених рішень, судом встановлено, що ініціаторами скарг на дії адвоката ОСОБА_1, за результатами розгляду яких Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області було прийнято рішення №7 від 06.02.2017 та рішення №16 від 18.04.2017 викладено одну й ту саму подію, та оскаржено одні й ті самі дії адвоката ОСОБА_1.

Таким чином, суд дійшов висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області за результатами розгляду скарги головного лікаря Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_3, яка є аналогічною за змістом скарзі громадянки ОСОБА_2 прийнято рішення №16 від 18.04.2017, яким порушено дисциплінарну справу проти адвоката ОСОБА_1, яке є протилежним рішенню №7 від 06.02.2017, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи за відсутністю в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, яке прийнято за результатами розгляду скарги аналогічного змісту.

Крім того, відповідно до ст.36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

При цьому, частиною 2 даної статті встановлено, що не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

В оскаржуваному рішенні відповідачем зазначено, що ОСОБА_3 вказав про те, що описані події йому стали відомі від інших працівників.

Також, в даному рішенні зазначено, що відповідачем встановлено, що мав місце конфлікт, учасниками якого були інспектор відділу кадрів Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_2 та адвокат ОСОБА_5.

Доказів того, що ОСОБА_3 був свідком вчинення дій адвокатом ОСОБА_8, які він вважає дисциплінарним проступком та за вчинення яких просив застосувати до адвоката стягнення, суду не надано.

29.05.2017 за результатами розгляду дисциплінарної справи за скаргою головного лікаря Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_3, стосовно дій позивача, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області прийнято рішення №19 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці, тобто до 29 серпня 2017 року (т.2 а.с.10-25).

Не погоджуючись із таким рішенням, позивач звернулася до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області №19 від 29.05.2017 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та ухвалення нового рішення про закриття дисциплінарної справи (т.2 а.с.30-37).

ОСОБА_2 лікарем Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_3 також було подано скаргу до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області №19 від 29.05.2017 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та ухвалення нового рішення про позбавлення позивача права на зайняття адвокатською діяльністю.

27 вересня 2017 року ОСОБА_6 кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури прийняла оскаржуване рішення №ІХ-006/2017, яким:

1. Скаргу головного лікаря Кіровоградської центральної районної лікарні ОСОБА_3 та скаргу адвоката ОСОБА_1 задоволено частково.

2. Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №19 від 29.05.2017 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування відносно неї дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці скасовано.

3. Ухвалено нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування відносно неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження (т.2 а.с.120-124).

Загальні умови, підстави та строки притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності установлені ст.ст.33 - 42 Закону № 5076-VI.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

За приписами ч.2 ст.34 Закону №5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Згідно ст.35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини (ч.1 ст.41 Закону № 5076-VI).

Виходячи зі змісту оскаржуваного рішення від 27.09.2017 №ІХ-006/2017, дисциплінарний проступок позивача полягав у тому, що вона вимагала негайної відповіді на адвокатський запит та додала до адвокатського запиту, адресованого Кіровоградській центральній районній лікарні, від 30.09.2016 ордер №80264 від 30.09.2016, виписаний адвокатом самим на себе, що суперечить вимогам ст.24 Закону №5076-VI.

В судовому засіданні позивач пояснила, що документи запитувалися нею на підставі ордера від 30.09.2016 №80263, який був розірваний ОСОБА_2, про що було складено відповідний акт про пошкодження номерного ордеру (т.1 а.с.27).

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 показала, що її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та з метою захисту своїх прав, 30.09.2016 нею було укладено з позивачем угоду про надання правової допомоги при скасуванні наказу про застосування до неї догани. При цьому зазначала, що вона неодноразово зверталася у відділ кадрів та просила видати їй наказ, на що отримувала відмову. Також, вказувала, що під час подій, які сталися 30.09.2016 в приміщенні Кіровоградської центральної районної лікарні на прохання ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_8 було предявлено документи, які свідчать про наявність у неї повноважень її представника, зокрема ордер, угоду про надання правової допомоги, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката. Крім того, показала, що адвокатом ОСОБА_8 було складено адвокатський запит до Кіровоградської центральної районної лікарні на підставі ордера від 30.09.2016 №80263, який був розірваний ОСОБА_2, про що позивачем, в її присутності, було складено акт від 30.09.2016.

В судовому засіданні судом було досліджено оригінал номерного ордеру від 30.09.2016 №80263, виписаного адвокатом ОСОБА_8 на ОСОБА_6, який мав ознаки пошкодження. Копію зазначеного ордера позивачем долучено до матеріалів справи (т.1 а.с.26). Також, позивачем долучено до матеріалів справи копію акту про пошкодження номерного ордеру від 30.09.2016 (т.1 а.с.27).

В оскаржуваному рішенні відповідачем зазначено, що адвокат ОСОБА_5 діяла в рамках надання правової допомоги ОСОБА_6 з належним оформленням договору та адвокатського запиту. Також зазначено, що в даному випадку адвокат діяла в інтересах довірителя під час надання правової допомоги останній, внаслідок чого наказ про застосування догани до ОСОБА_6 було скасовано за рішенням суду.

Крім того, у даному рішенні відповідачем викладено зміст норм ч.ч.1, 3 ст.7, ч.ч.1, 4, 5 ст.12, ст.50 Правил адвокатської етики. При цьому, зазначено, що адвокатом допущено порушення вищевказаних вимог.

Оцінюючи правомірність даного рішення, суд виходить з того, що відповідачем не вказано і до матеріалів справи не додано конкретних, беззаперечних, належних та допустимих доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Також суд звертає увагу на те, що відповідачем не зазначено, які саме з наведених у рішенні норм Правил адвокатської етики порушено адвокатом, та не зазначено в чому саме полягали такі порушення.

При цьому, в самому рішенні відповідачем встановлено, що адвокат ОСОБА_5 діяла в рамках надання правової допомоги ОСОБА_6.

Отже, притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування відносно неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження, згідно оскаржуваного рішення здійснено відповідачем з порушенням базових принципів притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, оскільки оскаржуване рішення прийнято необґрунтовано.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідачем прийнято оскаржуване рішення, яким скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області від 29.05.2017 №19 - 27.09.2017, тобто після виконання в повному обсязі скасованого рішення. Оскільки, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Кіровоградської області від 29.05.2017 №19 адвоката ОСОБА_4 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на три місяці, тобто до 29.08.2017.

Таким чином, станом на 27.09.2017 рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 29.05.2017 №19 було виконано в повному обсязі, що виключає можливість повторного притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Згідно ст.4 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути вдруге притягнено до суду або покарано в порядку кримінального провадження під юрисдикцією однієї і тієї самої держави за правопорушення, за яке його вже було остаточно виправдано або засуджено відповідно до закону та кримінальної процедури цієї держави. Положення попереднього пункту не перешкоджають відновленню провадження у справі згідно із законом та кримінальною процедурою відповідної держави за наявності нових або нововиявлених фактів чи в разі виявлення суттєвих недоліків у попередньому судовому розгляді, які могли вплинути на результати розгляду справи. Жодних відступів від положень цієї статті не допускається на підставі статті 15 Конвенції.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка вже неодноразово була висловлена у його рішеннях «ОСОБА_9 проти України», «Надточій проти України», «Озтюрк проти Німеччини», «Енгель та інші проти Нідерландів» «Равнсборг проти Швеції», гарантії прав людини передбачені Конвенцією щодо кримінального провадження, розповсюджуються у тому числі і на інше публічне переслідування особи.

Таким чином, гарантії, передбачені ст.4 Протоколу №7, стосуються не лише кримінального провадження у розумінні законодавства України, а й будь-якого публічного переслідування, яке здійснюється державою.

В рішеннях "ОСОБА_10 проти Росії", "Остерлунд проти Фінляндії" Європейський суд з прав людини зазначив, що ст.4 Протоколу №7 має розумітися, як така, що забороняє переслідування або судовий розгляд щодо правопорушення, якщо воно виникло з ідентичних фактів або фактів, які по суті були однаковими.

На підставі ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач заперечуючи проти позову, не довів правомірність прийняття оскаржуваного рішення, в частині ухвалення нового рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм чинного законодавства, у зв'язку із чим підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 640 грн., підлягають стягненню за рахунок відповідача.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (25006, АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 2-й поверх, ) про часткове скасування рішення задовольнити.

Скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27.09.2017 №ІХ-006/2017, в частині ухвалення нового рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1) судовий збір у розмірі 640 грн. (шістсот сорок грн.) за рахунок Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ().

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Розділу VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду ОСОБА_11