Справа № 826/10241/16
Суддя: Власенкова О.О.
Дата ухвалення: 2018-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 березня 2018 року № 826/10241/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Власенкової О.О., суддів Добрянської Я.І. та Головань В.І., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1, суб'єкта підприємницької діяльності

фізичної-особи підприємця (далі також - позивач, ОСОБА_1)

до Державної архітектурної-будівельної інспекції України (далі також -

відповідач, Держархбудінспекція)

про скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив визнати протиправними та скасувати винесені стосовно позивача Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві:

- припис від 08.06.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил;

- постанову від 23.06.2016 №162/16/10/26-8/2306/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що оскаржувані припис та постанова винесенні департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві з порушенням процедури перевірки позивача та без урахування дійсних обставин, що стосуються діяльності позивача щодо об'єкта містобудування, який перевірявся.

Зокрема позивач вказує на те, що його взаємовідносини з власником будинку - об'єктом будівництва, ОСОБА_3, оформлені договором від 18.07.2013 №88/07, відповідно до пункту 1.1 якого позивач виконував робочу документацію на стадії «Р»: «Архітектурний розділ», «Конструктивні рішення».

На час укладення цього договору ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр» виготовлено проект на будівництво житлового будинку від 02.08.2011 та отримано дозвіл на виконання підготовчих робіт від 30.09.2010, розпочате будівництво, але замовнику не вистачало розрахункових даних відповідно до згаданого проекту.

На виконання умов договору позивач виконав необхідну робочу документацію до цього проекту шляхом здійснення відповідних математичних розрахунків до проекту, від умов якого не міг відступати.

Таким чином, проект на будівництво вищевказаного житлового будинку виготовлено не позивачем, також ним не виконувався ні авторський нагляд за виконанням будівельних робіт, ні роботи з будівництва, оскільки це не було передбачене умовами договору.

Проект будівництва житлового будинку, виготовлений ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр», є об'єктом авторського права, погоджений та прийнятий в експлуатацію у 2011 році в установленому чинним законодавством порядку.

При цьому позивач не має жодного відношення:

- до порушення щодо будівництва додаткового поверху будинку, оскільки проект розроблявся не ним;

- до порушення у зв'язку з неврахуванням в проекті санітарно-епідеміологічних вимог відповідно до пункту 3.1 ДБН В.2.2-15-2005, пожежних вимог відповідно до пункту 4.1 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення відповідно до пункту 5.38 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо систем зв'язку та сигналізації відповідно до пункту 5.45 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо енергозбереження відповідно до пунктів 6,1, 6.9 ДБН В.2.2-15-2005 та відображення в проекті вимог до водопостачання та каналізації без урахування вимог пункту 5.13 ДБН В.2.2-15-2005, вимог до опалення, вентиляції і кондиціонування без урахування вимог п. 5.23 ДБН В.2.2-15-2005, оскільки зазначені питання стосуються сертифікованої діяльності фахівців (інженерів) з відповідної галузі, тоді як позивач є архітектором.

Крім того, у відповідача на час проведення перевірки були відсутні підстави для її проведення з огляду на положення пункту 3 Прикінцевих положень Закону України від 28.12.2014 №71-УІІІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», відповідно до якого у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних-осіб підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України.

Також, при визначенні розміру штрафних санкцій 130 500,00 грн. відповідачем застосовано неправильний розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали, просили його задовольнити.

Відповідач у письмовому запереченні та представник відповідача проти адміністративного позову заперечили, просили відмовити в його задоволенні, стверджуючи про його необґрунтованість з огляду на те, що перевірку проведено відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок), а встановлені в ході перевірки обставини свідчать про порушення позивачем законодавства при розробленні проекту об'єкта будівництва..

Водночас відповідач зазначив, що нормами частини третьої Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законів України щодо податкової реформи» встановлені обмеження щодо проведення перевірок контролюючими органами у сфері податкового законодавства. До числа цих органів Держархбудінспекція та її територіальні органи, в тому числі й Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, не відносяться, тому вказані обмеження не стосуються відповідача та його територіальних органів, а перевірка позивача є правомірною.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Держархбудінспекції від 08.09.2015 №976 та направлення на проведення позапланової перевірки від 02.06.2016 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил гр.ОСОБА_5, фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на об'єкті містобудування «Будівництво житлового будинку на АДРЕСА_2.

Підставою для проведення вказаної позапланової перевірки стало звернення гр.ОСОБА_5 від 02.06.2016 №10/26-П-0206-4.

За результатами перевірки складено акт від 08.06.2016, в якому, зокрема встановлено що позивач передав замовнику будівництва ОСОБА_5 проект з порушенням вимог пункту 8 містобудівних умов, а саме: поверховість житлового будинку обмежується чотирма поверхами, тоді як запроектовано чотири поверхи плюс мансардний поверхи. Відповідно до п. В.9 обов'язкового Додатку в ДБН В.2.2-15-2005 «будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» при визначенні поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний). Відповідно до пункту 2.13 ДБН В.2.2-15-2005 при зовнішніх входах до житлових будинків слід передбачати тамбури глибиною не менше 1,4 м, але в зазначеному проекті глибина тамбура складає 1,2 м. У проекті не враховано санітарно-епідеміологічні вимоги відповідно до пункту 3.1 ДБН В.2.2-15-2005, пожежні вимоги відповідно до пункту 4.1 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення відповідно до пункту 5.38 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо систем зв'язку та сигналізації відповідно до пункту 5.45 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги щодо енергозбереження відповідно до пунктів 6,1, 6.9 ДБН В.2.2-15-2005. У проекті відображені вимоги до водопостачання та каналізації без урахування вимог пункту 5.13 ДБН В.2.2-15-2005, вимоги до опалення, вентиляції і кондиціонування без урахування вимог пункту 5.23 ДБН В.2.2-15-2005.

У зв'язку з викладеним Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві дійшов висновку про порушення ФОП ОСОБА_1 вимог абзацу 2 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі зазначеного акта перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві:

- складено протокол про правопорушення фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 у сфері містобудівної діяльності у зв'язку з виконанням ним проекту об'єкта будівництва з порушенням вимог пункту 8 містобудівних умов, що є недотриманням вимог абзацу 2 частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- винесено припис від 08.06.2016 про усунення позивачем виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил;;

- постанову від 23.06.2016 №162/16/10/26-8/2306/02/2, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф у розмірі 130 500,00 грн.

Вирішуючи цей спір, суд виходить із такого.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Державна архітектурно-будівельна інспекція забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства. Державна архітектурно-будівельна інспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, у сфері житлово-комунального господарства; проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; розглядає справи про правопорушення у сферах містобудівної діяльності, житлово-комунального господарства з прийняттям відповідних рішень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №533), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з пунктом 2 указаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» - проект документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємна-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Статтею 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що проект об'єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов'язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником.

Статтею 8 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об'єкта архітектури.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування;

Відповідно до статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією.

Порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів (далі 0 Порядок №45) затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2012 №122.

Згідно з пунктом 9 Порядку №45 проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення. При проектуванні об'єктів експериментального будівництва враховуються також індивідуальні технічні вимоги та вимоги державних будівельних норм щодо науково-технічного супроводу.

Відповідно до пункту 10 цього Порядку склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Згідно з пунктом 11.2 Порядку №45 стадії проектування для об'єктів III категорії складності здійснюється в дві стадії:

- стадія «проект» (далі - стадія П);

- стадія «робоча документація» (далі - стадія Р);

Згідно з довідкою суб'єкта підприємницької діяльності «Кунін Володимир Маркович» об'єкту «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2» присвоєно ІІІ категорію складності.

Відтак, враховуючи вищевикладене, проектування вищевказаного об'єкту будівництва має здійснюватися в дві стадії: стадія «проект» (П) та стадія «робоча документація» (Р).

Як вбачається з договору на розроблення та виготовлення проектної документації від 17.07.2013 №88/07, укладеного між позивачем та ОСОБА_3, позивачу доручено виконати роботи по розробці проектної документації об'єкту «Будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2» стадія Р, що дає суду підстави дійти висновку про те, що йому доручено виконання стадії «робоча документація « (Р), або іншими словами виготовлення робочого проекту.

При цьому очевидним є те, що виконанню цієї стадії передувала стадія «проект» (П), яка, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, була виконана ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр» у 2011 році.

Згідно з пунктом 15.1 Порядку №45 після затвердження стадії «проект» (П) за рішенням замовника робочі креслення можуть розроблятись автором проекту або іншою проектною організацією. Розроблення робочих креслень іншою проектною організацією здійснюється з дотриманням авторських рішень затвердженої стадії «проект» (П) та авторських прав. У разі використання в проектних рішеннях винаходів і патентів у відповідних розділах проекту надається посилання на них.

Згідно з доводами позивача проект ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр», виконаний у 2011 році, в установленому порядку затверджений замовником будівництва, що спростовано відповідачем не було.

Робоча документація - це комплект креслень, необхідний для проведення загальнобудівельних робіт, який виконується на основі затвердженого замовником проекту. Розробка робочого проекту необхідна для оптимізації робіт на об'єкті будівництва.

Ураховуючи вищевикладене суд погоджується з доводами позивача про те, що здійснюючи стадію робоча документація (Р), або так званий робочий проект, позивач не міг відступати від затвердженого проекту, виконаного ТОВ «Український архітектурно-будівельний центр», а відтак усі свої розрахунки, необхідні для проведення будівельних робіт здійснював з урахуванням усіх даних затвердженого проекту, в тому числі й стосовно визначеної цим проектом поверховості будинку.

Доцільно зауважити, що договором від 17.07.2013 №88/07, укладеним між позивачем та ОСОБА_3, передбачено, що розділ стадії «Р» складається з архітектурного розділу та розділу конструктивних рішень. Таким чином, до складу розділу стадії «Р» не включено інженерний розділ, який стосується питань опалення будинку, водопостачання будинку, електропостачання будинку, каналізація будинку, вентиляція та кондиціонування. Отже, договором не передбачалося виконання проектувальних робіт з інженерного розділу, тому позивач їх не виконував.

У зв'язку з викладеним не заслуговують на увагу суду доводи відповідача про порушення позивачем законодавства через неврахування в розробленому ним проекті санітарно-епідеміологічних вимог відповідно до пункту 3.1 ДБН В.2.2-15-2005, пожежних вимог відповідно до пункту 4.1 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо електропостачання, електрообладнання, електроосвітлення відповідно до пункту 5.38 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо систем зв'язку та сигналізації відповідно до пункту 5.45 ДБН В.2.2-15-2005, вимог щодо енергозбереження відповідно до пунктів 6,1, 6.9 ДБН В.2.2-15-2005 та відображення в проекті вимог до водопостачання та каналізації без урахування вимог пункту 5.13 ДБН В.2.2-15-2005, вимог до опалення, вентиляції і кондиціонування без урахування вимог пункту 5.23 ДБН В.2.2-15-2005.

Таким чином, судом не встановлено порушення позивачем абзацу 2 частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», тому суд дійшов висновку про відсутність у відповідача підстав для винесення стосовно нього оскаржуваного припису про усунення цих порушень та оскаржуваної постанови про накладення на штрафу за ці порушення.

Разом з тим суд дійшов висновку про порушення відповідачем Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Порядок №553), що полягає в тому.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою відповідно до пункту 7 Порядку вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, поміж іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 № 240 затверджено форму актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Зокрема, затверджено форму направлення на проведення позапланової перевірки (додаток №9).

У направленні на перевірку в обов'язковому порядку вказується, на підставі якого наказу (розпорядження) проводиться перевірка. Разом з тим, зазначається і підстава прийняття такого рішення.

Ураховуючи зміст Порядку та форми направлення на проведення позапланової перевірки прийняття наказу про проведення такої перевірки є обов'язковою умовою для її проведення.

За загальним правилом дата складення документу, що є підставою для проведення позапланової перевірки, передує даті наказу, прийнятого на підставі такого документу.

Як вбачається з направлення на проведення позапланової перевірки, проведенню позапланової перевірки об'єкта містобудування передувало прийняття відповідачем наказу від 08.09.2015 №976, після чого до відповідача надійшло звернення ОСОБА_5 від 02.06.2016 №10/26-П-0206/4 про проведення такої перевірки, що не узгоджується з вимогами законодавства щодо прийняття наказу на підставі такого звернення та свідчить про протиправність проведення перевірки.

Ураховуючи викладене, вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

При зверненні до суду з цим позовом позивач сплатив судовий збір у розмірі 1 378,00 грн., що підтверджується квитанцією від 05.07.2016.

У зв'язку із задоволенням позовних вимог сплачений позивачем судовий збір підлягає поверненню йому у повному обсязі.

Керуючись статтями 241-255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 08.06.2016 про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Визнати протиправною та скасувати постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 23.06.2016 №162/16/10/26-8/2306/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 130 500, 00 грн.

Присудити на користь ОСОБА_1, суб'єкта підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця (04107, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1), понесені ним витрати по сплаті судового збору в розмірі 1378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ).

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства, та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 292-297 з урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень цього Кодексу.

Головуюча суддя О.О. Власенкова

судді Я.І.Добрянська

О.В.Головань