Справа № 826/11729/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2018-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 лютого 2018 року № 826/11729/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Борсуковській А.О.,

за участю представників сторін:

представника позивача: Слабко Т.О.,

представника відповідача: Леневець В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом підприємства з іноземною інвестицією у формі товариства з обмеженою відповідальністю «ASBIS-Україна»

до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві

про визнання протиправними та скасування рішень і постанови,

ВСТАНОВИВ:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося підприємства з іноземною інвестицією у формі товариства з обмеженою відповідальністю «ASBIS-Україна» (далі - позивач) до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування:

- постанови про накладення штрафних санкцій від 11.08.2017 року №55;

- рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №106;

- рішення про вжиття обмежувальних(корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №107.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що постанова та рішення винесенні відповідачем на підставі перевірки, яка проводилась із порушенням законодавства, зокрема за відсутності погодження Держпродслужби, перевірка проводилась за відсутності директора, що є порушенням частини другої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 4 частини першої статті 7 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», позивач також посилався на те, що відсутній сам факт порушення, який нібито зафіксовано в акті перевірки.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача, у свою чергу, проти позову заперечував, вказував про законність проведення перевірки та обґрунтованість обставин викладених в акті перевірки.

З наданих письмових заперечень відповідача на позовну заяву, вбачається, що останній стверджує про правомірність проведення перевірки та наявність порушень законодавства щодо маркування товару національним знаком відповідності.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

12 липня 2017 року відповідачем було проведено позапланову перевірку позивача, за результатами якої складено акт перевірки характеристик продукції від 13.07.2017 року № 43 та протокол від 13.07.2017 року № 43 про виявлене порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (далі - Протокол).

На підставі вищезазначених документів відповідачем прийнято:

постанову №55 від 11.08.2017 року про накладення штрафних санкцій у розмірі 8 500,00 грн.;

рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №106 (далі - Рішення №106) у вигляді вимоги привести продукцію у відповідність;

рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №106 (далі - Рішення №107) у вигляді тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Вищезазначені рішення та постанова ґрунтуються на виявлених порушеннях зафіксованих у акті перевірки, а саме розміщення національного знаку відповідності у формі еліпса на продукції:

- «Мобільний телефон Apple Iphone 7» ТМ «Apple»;

- «Мобільний телефон Apple Iphone 6S» ТМ «Apple»;

- «Мобільний телефон Apple Iphone 6S Plus» ТМ «Apple»,

що є порушенням вимог статті 30 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», пункту 30 Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального обладнання) затвердженого Постановою КМУ від 24.06.2009 року № 679, пункту 1 «Опис знака відповідальності технічним регламентам» затвердженого Постановою КМУ від 30.12.2015 року №1184, чим порушив вимоги пункту 2 частини другої статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», тобто введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, у тому числі нанесення знакам відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів.

Позивач, не погоджуючись з оскаржуваними рішеннями та постановою звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи даний спір по суті, суд виходить із наступного.

Порядок здійснення державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції регламентується Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.

Відповідно до частини п'ятої статті 10 вказаного закону, повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов'язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом, законами України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та іншими законами України.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", суб'єкти господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції мають право: 1) вимагати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд і контроль продукції, додержання вимог законодавства; 2) перевіряти наявність у посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд та контроль продукції, наявність службових посвідчень; 3) одержувати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, копії посвідчень (направлень) на проведення перевірок та не допускати їх до проведення перевірок, якщо вони не надали копії таких документів; 4) бути присутніми під час здійснення всіх заходів ринкового нагляду; 5) одержувати в установленому порядку від органів ринкового нагляду і органів доходів і зборів необхідну, доступну та достовірну інформацію про результати ринкового нагляду і контролю продукції; 6) вимагати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд та контроль продукції, забезпечення конфіденційності будь-якої інформації, одержаної під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції, крім випадків, визначених цим та іншими законами України;7) оскаржувати в установленому законом порядку будь-які рішення, приписи, дії та бездіяльність органів ринкового нагляду, органів доходів і зборів та їх посадових осіб; 8) звертатися за захистом своїх прав та інтересів до суду; 9) вживати за власною ініціативою заходів щодо запобігання та уникнення ризиків, які становить продукція, що надається ними на ринку, забезпечення відповідності цієї продукції встановленим вимогам та усунення порушень вимог, встановлених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Суб'єкти господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції користуються іншими правами, визначеними цим Законом, Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", іншими нормативно-правовими актами (у тому числі технічними регламентами), а в межах здійснення ринкового нагляду - також правами, визначеними Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до частини п'ятої статті 23 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Таким чином, під час проведення перевірки характеристик продукції у позивача, відповідач, як орган ринкового нагляду, зобов'язаний неухильно дотримуватись, зокрема, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», позаплановий захід у суб'єкта господарювання проводиться виключно на підставі:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Як вбачається із матеріалів справи, зокрема направлення №1697 від 10.07.2017 року на проведення перевірки, підстава для здійснення позапланового заходу є лист Держпродспоживслужби України від 22.06.2017 року, №ЦА-151/6255-17 (далі - Лист Держпродспоживслужби).

Серед виключних підстав для проведення перевірки, відсутня така підстава як лист центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю). Тому лист центрального органу виконавчої влади не є погодженням, необхідним для належної ініціації проведення перевірки. Більше того, Лист Держпродспоживслужби виданий за зверненням Відповідача щодо розповсюдження продукції із порушенням зовсім іншим суб'єктом господарювання - Товариством з обмеженою відповідальністю «Сінап Україна» (ТОВ «Сінап Україна»).

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідачем не було надано доказів звернення фізичних осіб із скаргою щодо продукції позивача, а також наявності згоди центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю) на проведення позапланової перевірки позивача.

Більше того, у запереченнях відповідач фактично підтвердив, що позивач відповідно до законодавства мав право не допускати посадових осіб до перевірки.

Також, відповідач не надав доказів присутності уповноваженої особи під час перевірки. Зокрема, відповідачем не доведено під час судового засідання, яким чином було встановлено повноваження представника позивача, а в акті перевірки взагалі відсутнє прізвище та посада такого представника.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відповідачем були допущенні суттєві порушення порядку проведення перевірки, що є окремою підставою для задоволення позову.

Вказане також підтверджується позицією Верховного суду викладеній у постанові від 31.01.2018 року у справі №826/13573/13-а (№ К/9901/6114/18).

Відповідно до частини п'ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Щодо виявлених відповідачем під час перевірки продукції порушень, судом встановлено наступне.

Відповідачем в акті перевірки зазначено, що позивач не надав підтвердження того, що він не вводив в обіг продукцію:

- «Мобільний телефон Apple Iphone 7» ТМ «Apple»;

- «Мобільний телефон Apple Iphone 6S» ТМ «Apple»;

- «Мобільний телефон Apple Iphone 6S Plus» ТМ «Apple»,

яка не відповідає встановленим вимогам, а саме: неналежне застосування знака відповідності технічному регламенту нанесене на пакування зображення розтягнуто по горизонталі (має форму еліпсу) (акт перевірки характеристик продукції від 01.06.2017 року №16 складений Держпродслужбою в м. Києві).

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач свою позицію обґрунтовує тим, що була проведена перевірка ТОВ «Сінап Україна», у якого було виявлено продукцію із порушенням встановлених вимог Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального обладнання) затвердженого Постановою КМУ від 24.06.2009 року та була надана Видаткова накладна №1532 від 02.02.2017 року про закупівлю:

- «Стільникового телефону Iphone 7 Plus 128 gb Silver Model A1784»

- «Стільникового телефону Iphone 7 32gb Gold Model A1778»

- «Стільникового телефону Iphone 7 128gb Gold Model A1778»

Таким чином, визначений перелік продукції із видаткової накладної, наявної в матеріалах справи, не відповідає акту перевірки.

До того ж, суд не приймає до уваги надані відповідачем ксерокопії фотоматеріалів, оскільки з них не можливо ідентифікувати продукцію та її походження.

Відповідно до статті 75 Кодексу адміністративного судочинства України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно з вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, відповідачем не надано до суду достовірних та достатніх доказів вчинення порушення позивачем.

У свою чергу, позивачем надано до суду докази відповідності продукції вимогам Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального обладнання) затвердженого Постановою КМУ від 24.06.2009 року, зокрема декларації про відповідність продукції технічному регламенту.

Відповідно до пункту 30 Технічного регламенту радіообладнання і телекомунікаційного кінцевого (термінального обладнання) затвердженого Постановою КМУ від 24.06.2009 року - на пристроях, які відповідають усім визначеним для них вимогам, повинен бути нанесений національний знак відповідності, зазначений у пункті 7 цього Технічного регламенту. За нанесення національного знака відповідності відповідає виробник або уповноважена ним особа - резидент України чи постачальник.

У разі застосування процедури оцінки відповідності відповідно до пунктів 25, 26 або 27 цього Технічного регламенту до національного знака відповідності додається номер призначеного органу згідно з реєстром таких органів. Усі інші позначки, що можуть бути нанесені на пристрій, не повинні погіршувати видимість та розбірливість національного знака відповідності.

Національний знак відповідності наноситься на пристрій та/або на етикетку, тару, упаковку (у разі її наявності), експлуатаційну та товаросупровідну документацію тощо. Пристрій не повинен мати жодних позначок, які є подібними до національного знака відповідності та можуть ввести в оману щодо наявності або відсутності національного знака відповідності.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності», поняття введення в обіг - це надання продукції на ринку України в перший раз.

Отже, відповідачем не надано доказів ведення в обіг позивачем продукції із порушенням встановлених технічним регламентом вимог, з огляду на що безпідлставним є застосування до позивача штрафних санкцій та вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів спірними рішеннями та постановою.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, а також доводи стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов підприємства з іноземною інвестицією у формі товариства з обмеженою відповідальністю «ASBIS-Україна» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про накладення штрафних санкцій №55 від 11.08.2017 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №106.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 11.08.2017 року №107.

Присудити на користь підприємства з іноземною інвестицією у формі товариства з обмеженою відповідальністю «ASBIS-Україна» () сплачений ним судовий збір у розмірі 4800,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві ().

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення буде виготовлено протягом десяти днів.

Суддя Є.В. Аблов