Справа № П/811/541/18
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2018-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року м.Кропивницький Справа № П/811/541/18

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Пасічника Ю.П., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1, вул. Станіславська, буд. 33, м.Кропивницький, 25011 до Прокуратури Кіровоградської області, вул. В. Пермська, 4, м.Кропивницький, 25000 про стягнення заробітної плати за час затримки виконання рішення суду

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- стягнути з прокуратури Кіровоградської області на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі не отриманої заробітної плати за час затримки виконання рішення суду за період з 06.12.2017 року до моменту винесення рішення по справі.

Позовні вимоги ґрунтуються на тому, що постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 травня 2017 року ОСОБА_1 поновлено на посаді прокурора відділу представництва інтересів громадянина або держави в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Кіровоградської області та визначено одноденний заробіток позивача в розмірі 561,76 грн. Вказаним рішенням допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та стягнення середнього заробітку за один місяць. Однак, обов'язок щодо поновлення позивача на вищевказаній посаді відповідачем дотепер не виконано.

Відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, зазначивши, що постанова Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 травня 2017 року прокуратурою Кіровоградської області оскаржена в апеляційному порядку, Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 21.08.2017 постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15.05.2017 у справі №П/811/636/17 залишено без змін. Прокуратурою Кіровоградської області вказані судові рішення оскаржено в касаційному порядку. За таких обставин вважає, що позивачу слід відмовити у задоволенні позовних вимог повністю (а.с.27-31).

Розглянувши долучені до справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню враховуючи наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працювала в органах прокуратури з 19.01.1995 року.

За період роботи працювала на різних посадах, в тому числі з 10.04.2015р. по 08.02.2016р. на посаді начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування органами внутрішніх справ та підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному проваджені прокуратури Кіровоградської області.

Наказом прокурора Кіровоградської області від 22.07.2016 року за №361ц "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за грубе порушення Закону України "Про прокуратуру", правил прокурорської етики, вчинення дій, що порочать звання прокурора, прокурора відділу представництва інтересів громадянина або держави в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Кіровоградської області, старшого радника юстиції ОСОБА_1 звільнено з займаної посади та органів прокуратури.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі №П/811/636/17 від 15 травня 2017 року, зокрема, поновлено ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу представництва інтересів громадянина або держави в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Кіровоградської області (а.с. 8-12).

Суд зазначає, що на час розгляду даної справи вищевказане судове рішення в частині поновлення ОСОБА_1 не виконано.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму. Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема на спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Пунктом 17 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відповідно до вимог статті 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Право на компенсацію заробітку, втраченого за час виконання судового рішення про поновлення на роботі встановлено статтею 236 Кодексу законів про працю України, відповідно до якої у разі затримки власником або уповноваженим ним органом виконання рішення органу, який розглядав трудовий спір про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, цей орган виносить ухвалу про виплату йому середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки.

Отже, затримка виконання власником рішення органу по розгляду трудових спорів про поновлення на роботі незаконно звільненого або незаконно переведеного працівника тягне обов'язок власника виплатити працівникові середній заробіток за весь час затримки.

Відповідно до постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі П/811/636/17 ОСОБА_1 поновлено на посаді прокурора відділу представництва інтересів громадянина або держави в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Кіровоградської області.

Частиною п'ятою статті 124 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України.

Згідно частини 4 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються постанови суду присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Частиною другою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

З огляду на викладене, постанова Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі П/811/636/17 від 15 травня 2017 року, в частині допущеного негайного виконання, підлягає виконанню незалежно від наявності або відсутності виконавчого провадження.

Суд враховує, що інститут примусового виконання судового рішення застосовується у випадку добровільного не виконання боржником свого обовязку щодо виконання судового рішення. Водночас, суд наголошує на тому, що обовязок з добровільного виконання судового рішення про поновлення на роботі не залежить від дій особи, на користь якої винесено таке рішення.

Викладене узгоджується з висновком Верховного Суду України викладеним у постанові від 26 червня 2015 року у справі №21-63а15, який відповідно до приписів ч.1 ст.2442 КАС України є обовязковим для врахування.

Відповідачу Прокуратурі Кіровоградської області було відомо про судове рішення у справі П/811/636/17, проте не вжито жодних необхідних заходів для його виконання.

За вказаний період невиконання рішення позивачеві, в порушення вимог статті 236 Кодексу законів про працю України, середній заробіток за час затримки його поновлення на посаді виплачено не було.

Відповідно до абзацу 3 пункту 32 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06 листопада 1992 року "Про практику розгляду судами трудових спорів", у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв'язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи. Для працівників, які пропрацювали на даному підприємстві (в установі, організації) менш двох місяців, обчислення проводиться з розрахунку середнього заробітку за фактично пропрацьований час. При цьому враховуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100.

Так, постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 травня 2017 року по справі №П/811/636/17 визначено одноденний заробіток позивача в розмірі 561,76 грн. Позивачу за період з 16 травня 2017 року по 28 липня 2017 року (включно) не виплачено середній заробіток за час затримки виконання постанови по справі П/811/636/17.

Також, судом встановлено, що постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.09.2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення заробітної плати за час затримки виконання рішення суду задоволено в повному обсязі та стягнуто заробітну плату за період з 28 вересня 2017 року по 05 грудня 2017 року.

Відтак, суд приходить до висновку що неврахований період, який є предметом спору в даній справі, являється з 06 грудня 2017 року по 16 березня 2018 року та є продовженням часу затримки в поновленні ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу представництва інтересів громадянина або держави в суді та при виконанні судових рішень прокуратури Кіровоградської області, тривалістю 76 робочих дні.

При цьому суд не приймає до уваги надану відповідачем довідку розрахованої середньої заробітної плати в розмірі 215,52 грн., оскільки дані обставини вже було встановлено судом та враховано при винесені постанови Кіровоградським окружним адміністративним судом по справі №П/811/636/17 від 15.05.2017 року та переглянута Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом, що зазначено в ухвалі від 21.08.2017 року.

А саме, Верховний Суд України у постанові від 14.01.2014 (справа № 21-395а13) зазначив, що суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.

Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

За приписами абзацу 3 пункту 3 Порядку № 100 усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Відповідно до ч.4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об'єктивному дослідженні.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому в силу ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне задовольнити адміністративний позов та стягнути з Прокуратури Кіровоградської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 травня 2017 року, за період з 06 грудня 2017 року по 16 березня 2018 року в розмірі 42 693,76 грн. (561,76 грн.*76 робочих дні).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 382, 255, 292-297, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (код НОМЕР_1, вул. Станіславська, буд. 33, м.Кропивницький, 25011) до Прокуратури Кіровоградської області (, вул. В. Пермська, 4, м.Кропивницький, 25000) про стягнення заробітної плати за час затримки виконання рішення суду про визнання рішення протиправним та зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити.

Стягнути з Прокуратури Кіровоградської області () на користь ОСОБА_1 (код НОМЕР_1) 42 693,76 грн. (сорок дві тисячі шістсот дев'яносто три гривні 76 копійок) середнього заробітку за час затримки виконання постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду по справі №П/811/636/17.

Допустити до негайного виконання постанову суду в частині стягнення з Прокуратури Кіровоградської області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_2