Справа № 804/366/18
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2018-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 березня 2018 року Справа № 804/366/18

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді при секретарі Юхно І.В. Гончаровій В.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом державного підприємства «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології» до Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

10 січня 2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов державного підприємства «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології» до Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 16.08.2017 року № та №.

Підставою для звернення позивача до суду з адміністративним позовом стало незастосування відповідачем вимог статей 21, 76, 203 Податкового кодексу України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2018 року адміністративний позов державного підприємства «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології» було залишено без руху.

30 січня 2018 року на виконання ухвали позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому засіданні 26 лютого 2018 року о 13 год. 15 хв.

26 лютого 2018 року у судове засідання позивач не з'явився. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвалу про відкриття провадження та повістку про виклик представником позивача отримано 14 лютого 2018 року (а.с.35).

Поряд із цим, 01 лютого 2018 року судом на електронну адресу позивача , зазначену ним у адміністративному позову, було також направлено копії ухвали про відкриття провадження від 01 лютого 2018 року та повістки про виклик (а.с.33-34).

Відповідно до частини третьої та восьмої статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Вважається, що повістку вручено юридичній особі, якщо вона доставлена за адресою, внесеною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або за адресою, яка зазначена її представником, і це підтверджується підписом відповідної службової особи.

Таким чином, позивача про дату час та місце судового засідання було повідомлено належним чином відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України, що підтверджується матеріалами справи.

У зв'язку з першою неявкою повідомленого належним чином позивача на підставі положень частини другої статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України судом відкладено підготовче судове засідання до 14 березня 2018 року о 10 год. 00 хв.

14 березня 2018 року у судове засідання позивач не з'явився. 27 лютого 2018 року на електронну адресу позивача судом було направлено повістку про виклик позивача у підготовче судове засідання 14 березня 2018 року о 10 год. 00 хв. 27 лютого 2018 року від позивача було отримано підтвердження отримання повістки про виклик (а.с.71-72). Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвалу про відкриття провадження та повістку про виклик представником позивача отримано 06 березня 2018 року (а.с.73).

14 березня 2018 року від відповідача надійшла заява про залишення адміністративного позов без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача у підготовче судове засідання.

Суд зазначає, що матеріалами адміністративної справи підтверджується належне повідомлення позивача про дату час та місце судового засідання було повідомлено згідно з приписами Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи вищевказане питання про залишення адміністративного позову без розгляду та клопотання відповідача, виходить із наступного.

Згідно з положеннями частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

За приписами частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Частиною третьою вказаної статті визначено, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до положень частини п'ятої вищезазначеної статті учасники справи зобов'язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

При цьому, згідно з частинами першою та четвертою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Всупереч наведеної норми позивач жодного разу завчасно не повідомив суд про неможливість прибуття у судове засідання з наведенням обґрунтувань та доказів поважності таких причин.

Згідно з приписами частини п'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

З матеріалів адміністративного позову вбачається, що серед іншого позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зокрема, тим, що предметом перевірки є питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість за листопад 2015 року - жовтень 2016 року, а в розрахунку штрафних санкцій до оскаржуваних податкових повідомлень-рішень аналізуються операції за грудень 2016 року. При цьому, як додаток до адміністративного позову, позивачем було надано акт перевірки від 13.06.2014 року №303/276/04-03-12-01-33/14310483 «Про результати камеральної перевірки ДП «УКРНДПРІ ПРОМТЕХНОЛОГІЇ» () з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних складених за жовтень 2015 року - листопад 2016 року».

Водночас, з матеріалів адміністративної справи та наданого відповідачем відзиву на позовну заяву судом встановлено, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 16.08.2017 року № та № прийняті на підставі акту Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 17 липня 2017 року №7454/1/04-36-12-07/14310483 «Про результати камеральної перевірки ДП «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології» () з питання своєчасності спали узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість за листопад 2015 року - жовтень 2016 року».

При цьому, 23 листопада 2018 року рішення про результати розгляду скарги від 23.11.2017 року №27276/6/99-99-11-03-25 Державною фіскальною службою України збільшено штрафні санкції, визначені у податковому повідомленні-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 16.08.2017 року № у сумі 81 676,91 грн.

Поряд із цим, податковим органом до суду надано копію податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 27 лютого 2018 року №, прийнятого на підставі рішення про результати розгляду скарги ДФС України №27276/6/99-99-11-03-25 від 23.11.2017 року, яким за порушення строку сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в України товарів (робіт, послуг) у сумі 408 384,55 грн. позивача зобов'язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 81 676, 91 грн. та розрахунок штрафної санкції до вказаного податкового повідомлення-рішення.

Вищенаведене унеможливлює розгляд справи по суті за наявними матеріалами справи без участі позивача. Отже, неявка позивача перешкоджає розгляду справи та відповідач не наполягав на розгляді справи по суті.

Частинами першою та другою статті 193 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Поряд з цим, суд вважає за необхідне зазначити, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Водночас, неявки позивача в судове засідання спричиняють затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Кодексу адміністративного судочинства України, так і пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вищезазначеного, суд приходить до висновку, що позивач, який не є суб'єктом владних повноважень, повторно не прибув у підготовче засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки. При цьому, від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, позивач не виконує процесуальних обов'язків щодо з'явлення в судове засідання за викликом суду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення без розгляду адміністративного позову.

Керуючись статтями 2, 44, 45, 126, 131, 205, 229, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов державного підприємства «Український науково-дослідний та проектно-розвідувальний інститут промислової технології» до Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачеві, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Юхно