Справа № 826/13852/17
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2018-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 березня 2018 року № 826/13852/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Кармазіна О.А., суддів: Катющенка В.П. та Скочок Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом:Товариства з обмеженою відповідальністю "МФК "Едельвейс"
до:Державної архітектурно-будівельної інспекції України
третя особа:Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про:визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "МФК "Едельвейс" з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування рішення від 19 червня 2017 року про скасування Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва від 08 червня 2015 року №344/15/12/009-15.

В обґрунтування позову зазначається, що відповідно до рішення Київської міської ради від 15 грудня 2011 року №940/7176, позивачеві надано в оренду земельну ділянку площею 0,64га. по вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва (надалі «Земельна ділянка») для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу.

1 квітня 2015 року між Позивачем та Київською міською радою укладено договір оренди означеної Земельної ділянки, посвідчений нотаріусом Дем'яненко Т.М. та зареєстрований в реєстрі за №247 (надалі «Договір оренди Земельної ділянки»).

Відповідно до п.2.1. зазначеного Договору оренди Земельної ділянки, цільове призначення Земельної ділянки - для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення з наземним і підземним паркінгами, із знесенням існуючого майнового комплексу.

У подальшому, Позивач отримав видані Департаментом містобудування і архітектури КМДА Містобудівні умови та обмеження забудови Земельної ділянки від 08 червня 2015 року № 2344/15/12/009-15 (надалі «Містобудівні умови»).

Проте, 19 червня 2017р. головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві прийняте рішення № 15, яким скасовано зазначені Містобудівні умови (надалі «Оспорюване Рішення»). Позивач зазначає, що він не залучався до перевірки та йому не було надано примірник оспорюваного акту, а про його існування йому повідомлено у телефонному режимі 28.09.2017.

Позивач зазначає, що оспорюване рішення є неповним та однобічним, прийняте без повідомлення і без залучення позивача всупереч тому, що рішення прямо впливає на права та охоронювані законом інтереси позивача. Позивача було позбавлено можливості надати пояснення та докази по суті питання. Позивач вважає, що рішення прийнято без врахування усіх обставин, які мали значення для прийняття рішення.

Крім того, позивач наголошує на тому, що Містобудівні умови відповідають вимогам законодавства до їх складу і отримані з дотриманням законної процедури, що не оспорюється відповідачем. Це, на думку позивача, вбачається із тексту оспорюваного рішення. Відповідачем також не виявлено порушень в частині складу змісту Містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки. Містобудівні умови видані із дотриманням вимоги законодавства щодо відповідності планованої забудови цільовому призначенню ділянки, а також вимоги зазначати у містобудівних умовах цільове призначення ділянки, на якій планується будівництво.

Позивач звертає увагу, що скасування містобудівних умов та обмежень проводиться головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам.

Як зазначає позивач, із тексту спірного рішення вбачається, що підставою для скасування Містобудівних умов є начебто порушення абз. 2 п. 2.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 07.07.2011 № 109 (невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні).

Позивач вважає такий висновок необґрунтованим, посилаючись на рішення КМР від 16.09.2010 № 35/4847, яким ухвалено Концепцію стратегічного розвитку міста Києва (1 стадія Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року), за якими земельна ділянка належить до території житлової та громадської забудови (перспективна), що відображено у п. 9 Містобудівних умов. Згідно з Генеральним планом міста Києва та проектом планування його приміської зони на період до 2010 року (рішення КМР від 28.03.2002 № 370/1804), Земельна ділянка за функціональним призначенням відноситься частково до території громадських будівель і споруд та промислової території.

Тому, як відображено у п.9 Містобудівних умов, необхідний висновок КО «Інститут Генерального плану» щодо врахування цільового призначення Земельної ділянки в матеріалах Генерального плану 2025 та приведення у відповідність функціонального призначення Земельної ділянки до містобудівної ініціативи.

Як зазначається у позові, на виконання цієї вимоги, Позивачем укладено договір №6/КП-17 від 18.01.2017р. із КО «інститут Генерального плану м. Києва», за яким останній зобов'язався виконати роботи щодо перевірки функціонального призначення території та підтвердження можливості будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами по вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва відповідно до Генерального плану м. Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року; проекту Генерального плану м. Києва, та врахування у проекті Генерального плану м. Києва і Детального плану території.

Позивач стверджує, що КO «Інститут Генерального плану м. Києва» виконано зазначені роботи та надано відповідний висновок від 18.08.2017р. № 15-1557 щодо передбачення функціонального призначення Земельної ділянки як території житлово-громадської (багатоквартирної та багатоповерхової) забудови у розроблюваному Детальному плані території Татарка та Лук'янівка.

Окрім того, позивач додатково звертає увагу на згадане вище рішенні Київської міської ради від 15 грудня 2011 року №940/7176 та Договір оренди Земельної ділянки, якими підтверджено, що цільове призначення Земельної ділянки - для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу.

Отже, на думку позивача, наведеним підтверджується, що Містобудівними умовами (п.8, п. 9 розділу «загальні дані») враховано зміст містобудівної документації (генеральний план населеного пункту, та детальний план території), в тому числі Генеральний план міста Києва та проект планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджений рішенням Київської міської ради від 28.03.2002р. №370/1804; Концепцію стратегічного розвитку міста Києва (І стадія Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року), ухвалена рішенням Київської міської ради від 16.09.2010р. №35/4847, з урахуванням рішення Київської міської ради від 15 грудня 2011 року №940/7176 щодо цільового призначення Земельної ділянки.

Враховуючи до уваги вищенаведене у сукупності, позивач просить задовольнити позов.

Відповідач проти позову заперечив, зазначивши по суті, що відповідно до наказів Держархбудінспекції від 22.05.2017 № 763 та від 12.06.2007 № 890 на підставі довідки про результати документальної перевірки від 17.05.2017, у присутності заступника директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Антоненко Валентини Анатоліївни, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) відповідно до положень ст. 5 Закону, програми розвитку регіонів та населених пунктів, програми господарського, соціального та культурного розвитку повинні узгоджуватися містобудівною документацією відповідного рівня.

Зазначається відповідачем, що у п. 7 «Загальні дані» Містобудівних умов та обмежень (цільове призначення земельної ділянки) зазначається: для будівництва, експлуатації обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного значення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу, а у п. 9 «Загальні дані» містобудівних умов та обмежень (функціональне призначення земельної ділянки) зазначено: відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804; до початку проектування отримати висновок КО «Інститут Генерального плану» щодо врахування цільового призначення земельної ділянки в матеріалах Генерального плану 2025 року та привести функціональне призначення земельної ділянки у відповідність до містобудівної ініціативи на виконання п. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; територія житлово-громадської забудови (перспективна) - відповідно до Концепції стратегічного розвитку м. Києва (1 стадія і Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року), схваленої рішенням КМР від 16.09.2010 № 35-4847.

Враховуючи вищевикладене, як вважає відповідач, зазначені містобудівні умови обмеження надані з порушенням абз. 2 п. 2.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109.

Відтак, відповідач вважає прийняте рішення законним та обґрунтованим, підстав для його скасування не вбачає.

Ухвалою від 01.11.2017 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду по суті на 17.01.2018 у складі колегії суддів.

Слід зазначити, що 15.12.2017 набрала чинності нова редакція КАС України. Відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

У судовому засіданні 17.01.2018 ухвалено про залучення в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

У зв'язку з цим, оголошено перерву та наступне судове засідання призначено на 28.02.2018. У судове засідання третя особа не прибула, повідомлень про причини неприбуття не надала, як і доказів поважності причин неприбуття, що відповідно до положень ч. 3 ст. 205 КАС України не перешкоджає розгляду справи. На підставі ч. 3 ст. 194 КАС України ухвалено про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Розглянувши наявні в матеріалах справи документи, враховуючи пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Київською міською радою прийнято рішення від 15 грудня 2011 року N 940/7176 «Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "МФК "ЕДЕЛЬВЕЙС" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу на вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва».

Відповідно до статей 93 ,120, 123, 124 Земельного кодексу України та розглянувши представлені матеріали, Київська міська рада вирішила:

1. Передати товариству з обмеженою відповідальністю "МФК "ЕДЕЛЬВЕЙС", за умови виконання пункту 2 цього рішення, в довгострокову оренду на 15 років земельну ділянку площею 0,64 га для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу на вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва у зв'язку з переходом права власності на майно (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 08.07.2010, серія ССХ N 325418 та договір купівлі-продажу від 29.06.2010, зареєстрований в реєстрі за N 1088) за рахунок земель, відведених відповідно до рішення Київської міської ради від 25.03.2010 N 479/3917 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "МІГОЛАТ-ІНВЕСТ" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу на вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва", право користування якою посвідчено договором оренди земельної ділянки від 19.07.2011 N 91-6-00932 (лист-згода від 24.10.2011 N 1987).

Зобов'язано позивача: виконати вимоги, викладені в листах Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища від 25.12.2009 N 19-15172, від 29.12.2009 N 09-15277, Київської міської санепідстанції від 02.07.2008 N 5042, Головного управління екології та охорони природних ресурсів від 23.09.2009 N 071/04-4-22/5043, Державної служби з питань національної культурної спадщини від 05.06.2008 N 22-1462/35, дочірнього підприємства "Інститут генерального плану міста Києва" від 28.03.2008 N 931 та Головного управління земельних ресурсів.

Надалі, 17.04.2015 між КМР та позивачем укладено договір оренди земельної ділянки.

Об'єктом оренди відповідно до цього Договору є Земельна ділянка з наступними характеристиками:

- місце розташування - вул. Половецька, 4 (чотири) у Шевченківському районі м. Києва;

- розмір - 0,6443 (нуль цілих шість тисяч чотириста сорок три десятитисячних) га;

- цільове призначення - для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу;

- кадастровий номер - :91:078:0117.

На Земельній ділянці не дозволяється діяльність, не пов'язана з цільовим призначенням Земельної ділянки. Зміна цільового призначення Земельної ділянки можлива лише в разі прийняття Київською міською радою рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення Земельної ділянки у зв'язку зі зміною цільового призначення Земельної ділянки та внесенням відповідних змін до Договору.

04.03.2015 складено акт визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

17.04.2015 складено акт приймання-передачі земельної ділянки.

Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 08.06.2015 видано позивачу Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки га вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі (№344/15/12/009-15).

Загальні дані. Назва об'єкта будівництва - будівництво житлового комплексу з прибудованими приміщеннями торговельного призначення.

Наміри забудови - будівництво житлового комплексу з прибудованими приміщеннями торговельного призначення.

Цільове призначення земельної ділянки - для будівництва, експлуатації та обслуговувань житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу.

Посилання па містобудівну документацію: генеральний план населеного пункту, план зонування, детальний план території та рішення про їх затвердження (у разі наявності):

- Генеральний план міста Києва та проект планування його приміської зони на період до 2020 року, затверджений рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804;

- Межі історико-культурних заповідників і зон охорони пам'яток історії та культури м. Києва (рішення виконкому Київської ради народних депутатів від 16.07.1979 № 920, 10.10.1988 №976, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 № 979, наказ Міністерства культури, туризму України від 23.12.2005 № 1076;

- Концепція стратегічного розвитку м. Києва «І стадія Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року), схваленої рішенням Київської міської ради від 16.09.2010 № 35-4847.

Функціональне призначення земельної ділянки - частково територія громадських будівель та споруд та промислова територія - відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804;

- до початку проектування отримати висновок КО «Інститут Генерального плану» щодо врахування цільового призначення ділянки в матеріалах Генерального плану 2025р. та привести функціональне призначення земельної ділянки у відповідність до містобудівної ініціативи на виконання п. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- територія житлово-громадської забудови (перспективна) відповідно до Концепції стратегічного розвитку м. Києва (І стадія Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року), схваленої рішенням Київської міської ради від 16.09.2010 № 35-4847.

18.01.2017 між позивачем та Комунальною організацією виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Інститут Генерального плану м. Києва» (далі - Інститут Генерального плану м. Києва) укладено договір № 6/КП-17.

Відповідно до умов цього договору замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов'язання по виконанню робіт з перевірки функціонального призначення території га підтвердження можливості будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення з наземним і підземним паркінгом по вул. Половецькій, 4 у Шевченківському районі м. Києва відповідно положень Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 p., проекту Генерального плану м. Києва, та врахування в проекті Генерального плану м. Києва її та у проекті детальною плану території Татарки та Лук'янівки у Шевченківському районі м. Києва.

Комунальною організацією «Інститут Генерального плану м. Києва» надано висновок від 18.08.2017 № 15-1557.

Основні відомості.

Існуюче функціональне призначення об'єкта містобудування: будівництво, експлуатація та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу.

Наміри щодо зміни функціонального призначення об'єкта містобудування: будівництво, експлуатація та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгом.

Як зазначено у висновку, функціональне призначення земельної ділянки відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002р. № 370/1804: частково промислові території, частково території громадських будівель та споруд.

Функціональне призначення земельної ділянки відповідно до проекту Генерального плану м. Києва: території перспективної житлово-громадської забудови.

Відповідно до матеріалів проекту Детального плану території Татарка та Лук'янівка у Шевченківському районі м. Києва (проектний план) функціональне призначення земельної ділянки: території житлово-громадської забудови.

У висновку зазначено, що КO «Інститут Генерального плану м. Києва» здійснив роботи з розгляду можливості врахування в матеріалах проекту Генерального плану м. Києва та проекту Детального плану території Татарка та Лук'янівка у Шевченківському районі м. Києва будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгом на земельній ділянці за адресою: м. Київ, Шевченківський р-н, вул, Половецька, 4 та передбачив функціональне призначення вказаної земельної ділянки як територію житлово-громадської забудови у проекті Детального плану території Татарка та Лук'янівка як територію багатоквартирної багатоповерхової житлової забудови.

У той же час, відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 763 від 22.05.2017, зокрема, на підставі службової записки про результати перевірки від 17.05.2017, доручено Департаменту ДАБІ у м. Києві провести позапланову перевірку Департаменту містобудування та архітектури в.о. КМР (КМДА), а саме: надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 08.06.2015 № 344/15/12/009-15.

Так, у довідці від 17.05.2017 зазначено із порівнянням вищезгаданого змісту п. 7 «Загальні дані» (цільове призначення земельної ділянки) та п. 9 «Загальні дані» (функціональне призначення земельної ділянки) Містобудівних умов, що Містобудівні умови надані з порушенням п. 2.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (далі - Правила № 109).

12.06.2017 прийнято наказ про продовження строку перевірки з 13.06.2017 по 19.06.2017.

Відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки для її проведення направлено головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у м. Києві Гончарова Володимира Валерійовича.

19.06.2017 складено акт перевірки. В акті зазначено той же аналіз змісту пунктів 7 та 9 «Загальні положення» Містобудівних умов та зроблено висновок про їх надання з порушенням абзацу 2 п. 2.4. Правил № 109.

У чому конкретно полягає порушення - не зазначено.

19.06.2017 головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у м. Києві Гончаровим В.В. прийнято рішення про скасування дії Містобудівних умов, які, як зазначено у рішенні, прийнято з порушенням абзацу 2 п. 2.4. Правил № 109.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

У даному випадку сторонами не заперечується та не спростовується наявність у Департаменту архітектури та містобудування повноважень щодо видачі містобудівних умов та обмежень, який є спеціально уповноваженими органом містобудування та архітектури.

У свою чергу, відповідно до ч. 2. ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У взаємозв'язку з наведеним слід зазначити наступне.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 цього Закону суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Відповідно до ч. 2 ст. 29 цього Закону (в редакції до внесення 10.06.2017 змін Законом № 1817-VIII) фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Частиною 3 статті 29 Закону (в редакції до внесення 10.06.2017 змін Законом № 1817-VIII) містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Після внесення змін зазначеним Законом, тобто вже після отримання позивачем Містобудівних умов, частина 3 статті 29 Закону передбачає, що містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника.

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 29 цього ж Закону (в редакції до внесення 10.06.2017 змін Законом № 1817-VIII) саме спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури, тобто у даному випадку Департамент, визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

У даному випадку Департаментом вказану функцію виконано та реалізовано шляхом видачі позивачу Містобудівних умов.

Відповідно до ч. 5 ст. 29 цього ж Закону розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Тобто, виходячи з вимог законодавства, що діяло у даній сфері станом на дату отримання позивачем Містобудівних умов та у період до 10.06.2017, на стадії розгляду отриманих матеріалів, саме Департамент оцінює можливу невідповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні та саме Департамент уповноважений прийняти рішення про відмову.

Як вже зазначалося, підставою для скасування Містобудівних умов в оскаржуваному рішенні визначено - порушенням абзацу другого п. 2.4. Порядку № 109, яким у період його дії передбачалось, що підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Як вже зазначалося, це є повноваженнями Департаменту.

Тобто, по суті, головний інспектор, приймаючи рішення про скасування Містобудівних умов та, відповідно, визначаючи підставою для прийняття свого рішення абз. 2 п. 2.4. Порядку № 109, керувався нормою, яка наділяє повноваженнями приймати рішення про відмову у видачі Містобудівних умов іншого суб'єкта, однак, вказана норма не наділяє головного інспектора повноваженнями скасовувати Містобудівні умови. Більш того, вказаний абз. 2 п. 2.4. взагалі не визначає підстав для скасування Містобудівних умов, а тим більше - головним інспектором.

Вказаний Порядок взагалі не визначає підстав для скасування Містобудівних умов, як і власне самої процедури скасування.

Відтак, з урахуванням наведеного слід дійти висновку, що Головний інспектор керувався нормою, яка не наділяє його відповідними повноваженнями, не визначає зміст порушення для цілей скасування Містобудівних вимог, а відтак, приймаючи оскаржуване рішення діяв протиправно, в порушення вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, що є достатньою і самостійною підставою для висновку суду про протиправність оскаржуваного рішення.

Слід додати, що повноваження Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо регулювання складу, змісту, порядку надання містобудівних умов та обмежень у Порядку № 109, що, відповідно визначає і період їх застосування, встановлювались частиною 7 ст. 29 Закону № 3038-VI, якою визначалось, що склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Однак, з набранням 10.06.2017 чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» № 1817-VIII, Закон № 3038-VI вже не містить вказаних положень щодо регулювання Міністерством відповідних відносин, що зумовлює припинення з 10.06.2017 регулювання відповідних відносин вказаним Порядком № 109, що додатково вказує на те, що приймаючи 19.06.2017 спірне рішення відповідач, в особі Головного інспектора, діяв на підставі акту, який втратив свою юридичну значимість для цілей регулювання відповідних відносин, а відтак, наведене додатково вказує на протиправність оскаржуваного рішення, прийнятого на підставі абз. 2 п. 2.4. Порядку № 106.

Як вже зазначалося, спірне рішення взагалі не містить визначення - у чому саме конкретно полягає порушення, а отже є невмотивованим, та всупереч ч. 2 ст. 19 Конституції України не містить норм Закону, на підставі яких прийнято оскаржуване рішення та на підставі яких діяв відповідач, що вже само по собі свідчить про невідповідність спірного рішення вимогам п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України, яким визначено критерії оцінки рішень суб'єктів владних повноважень, дотримання яких перевіряється судом, зокрема, вимогам щодо обґрунтованості рішень.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону № 3038-VI забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 20 Земельного кодексу України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

У даному випадку, Містобудівні умови містять визначення наміру забудови - будівництво житлового комплексу з прибудованими приміщеннями торговельного призначення. Вищезгаданим рішенням КМР та договором оренди земельної ділянки визначено цільове призначення земельної ділянки: для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративно-житлового комплексу з вбудованими та прибудованими приміщеннями громадського, розважального і торговельного призначення, з наземним і підземним паркінгами, зі знесенням існуючого майнового комплексу.

Відповідачем під час розгляду справи не доведено невідповідності змісту Містобудівних умов вимогам вказаного рішення КМР, умовам договору оренди в кореспонденції з вимогами ч. 2 ст. 24 Закону № 3038-VI з урахуванням висновку Інституту Генерального плану м. Києва» від 18.08.2017 № 15-1557, відповідно до якого передбачається функціональне призначення вказаної земельної ділянки як території житлово-громадської забудови, у проекті Детального плану території Татарка та Лук'янівка як території багатоквартирної багатоповерхової житлової забудови. Отримання цього висновку у свою чергу свідчить про виконання позивачем положень пункту 9 Містобудівних вимог. При цьому, як вже зазначалося, відповідно до Концепції стратегічного розвитку міста Києва (1 стадія Генерального плану розвитку м. Києва та його приміської зони до 2025 року) земельна ділянка належить до території житлової та громадської забудови (перспективна).

Заявлені та погоджені місцевою владою наміри забудови, визначені у Містобудівних умовах, не змінюють цільового призначення земельної ділянки та не свідчать про порушення Департаментом, а тим більше - позивачем, вимог профільного законодавства. У даному випадку позивач отримав містобудівні умови від уповноваженого органу, а отже навіть можливе допущення цим органом невідповідності чи неузгодженості у наданому документі не може нести негативних наслідків для позивача, який, при цьому, не допускав недобросовісної поведінки у спірних відносинах.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи наведене у сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, а відтак, суд приходить до висновку про задоволення позову шляхом визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями статтями ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, ст. ст. 241 - 246, 250, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення від 19 червня 2017 року, прийняте головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончаровим В.В, про скасування дії Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Половецькій, 4 в Шевченківському районі м. Києва від 08 червня 2015 року №344/15/12/009-15.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя О.А. Кармазін

Судді: В.П. Катющенко

Т.О. Скочок