Справа № 820/5723/17
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2018-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

12 березня 2018 р. Справа № 820/5723/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявої К.І.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Хімпостачання" до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія "Хімпостачання" звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС 01 вересня 2016 року №500060001/2016/610051/2 про коригування митної вартості, прийняте відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Хімпостачання";

- визнати протиправною та скасувати картку відмови, видану Одеською митницею ДФС на підставі рішення Одеської митниці ДФС 01 вересня 2016 року №500060001/2016/610051/2 про коригування митної вартості.

Представником відповідача через канцелярію суду під час судового розгляду справи було подано клопотання про залишення позову без розгляду у зв'язку з пропуском позивачем строку на звернення до суду.

Представником позивача через канцелярію суду було подано заперечення на клопотання про залишення позову без розгляду та пояснення з приводу розгляд даного питання, в яких вказано, що підприємством позов було подано в межах строку давності передбаченого п.56.18 ст. 56, ст. 102 Податкового кодексу України. Таким чином, Податковим кодексом України встановлено інший строк для звернення до суду, а, відтак, з огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України позивачем не пропущено строк на звернення до суду. Крім того, представником позивача вказано, що про існування оскаржуваних рішень стало відомо тільки після отримання відповіді на адвокатський запит, а неможливість подання адміністративного позову до отримання останньої була обумовлена тим, що жодна довірена особа компанії не доповіла директору про наявність будь-яких рішень по даній поставці. У зв'язку з зазначеним представник позивача просив суд визнати причини неможливості подачі адміністративного позову по даній справі раніше - поважними.

Представник позивача в судове засідання прибув, проти заявленого клопотання про залишення позову без розгляду заперечував.

Представник відповідача в судове засідання прибув, подане клопотання підтримав та просив суд задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне.

Позивач шляхом звернення до суду з даним позовом просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці ДФС від 01.09.2016 року №500060001/2016/610051/2 про коригування митної вартості та картку відмови, видану Одеською митницею ДФС на підставі рішення Одеської митниці ДФС 01.09.2016 року №500060001/2016/610051/2 про коригування митної вартості.

При цьому, під час судового розгляду справи встановлено, що декларантом позивача з метою митного оформлення товарів, які було поставлено згідно контракту №Н1406S від 14.06.2016 року, укладеного між ТОВ "Компанія "Хімпостачання" та LINYI CHANGHONG FOOD ADDITIVES LIMITED, відповідно до вимог митного законодавства подано до Одеської митниці ДФС певний пакет документів.

Після розгляду документів, поданих для митного оформлення товарів, поставлених на виконання умов контракту №Н1406S від 14.06.2016 року, Одеською митницею ДФС було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №500060001/2016/610051/2 від 01.09.2016 року.

В адміністративному позові позивачем вказано, що до відома керівника ТОВ "Компанія "Хімпостачання" надійшла інформація про нібито зміну митної вартості товару, придбаного за контрактом №Н14068 від 14 червня 2016 року товару, хоча жодних рішень керівник підприємства чи будь-який представник підприємства відносно такої зміни не отримували. Через вказані обставини адвокат підприємства звернувся до Одеської митниці ДФС - органу, через який здійснювалось розмитнення вказаного товару, з адвокатським запитом. У відповідь на вказаний запит представником позивача було отримано лист від 03.11.2017 року 1374/5/15-70-61 із повідомленням про наявність у відповідача даних у базі даних АСМО "Інспектор" про прийняття оскаржуваних у даній справі рішень.

Як вказано в адміністративному позові підприємство позивача після отримання від контролюючого органу відповіді та у зв'язку з незгодою із вказаними рішеннями звернулось з позовом до суду.

При цьому, як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів в графі 14 "Декларант/Представник" митної декларації №500060001/2016/009071 від 31.08.2016 зазначено - ФОП ОСОБА_3, 65026, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код - НОМЕР_1.

Також матеріали справи містять копію договору №2304 про надання послуг митного брокера від 23.08.2016 року, укладеного між ФОП ОСОБА_3 та підприємством позивача в особі директора ОСОБА_4

Згідно з п. 2.1.2 вказаного договору брокер, керуючись цим договором, є повноважним представником замовника (ТОВ «Компанія «Хімпостачання») з надання послуг митного оформлення вантажів Замовника. Крім того, пунктом 2.1.8. договору встановлено, що брокер протягом трьох днів після надання послуг - поштою, а також протягом двох днів після закінчення звітного місяця - надає на електронну адресу замовнику документи, що підтверджують розмір офіційно понесених брокером додаткових витрат, погоджених з замовником, якщо такі мали місце.

Пунктом 1.4 розділу І "Загальні положення" Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, які затверджені наказом Міністерства фінансів України 1.05.2012 № 598 передбачено, що при поданні митної декларації на паперовому носії рішення друкується у двох примірниках. Один примірник видається або надсилається поштою декларанту, другий - з печаткою декларанта про отримання або повідомлення про вручення залишається у справах митного органу. При електронному декларуванні посадова особа митного органу надсилає декларанту засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення, у складі якого прийняте рішення.

Пунктом 7.5 розділу VII "Оформлення картки відмови" Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 картка відмови роздруковується у двох примірниках і підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка прийняла рішення про відмову, а в разі електронного декларування формується тільки як електронний документ. Один примірник оформленої картки відмови на паперовому носії невідкладно вручається (надсилається) декларанту під його особистий підпис у другому примірнику. Картка відмови, оформлена як електронний документ, або електронний примірник картки відмови на паперовому носії надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим ЕЦП посадової особи органу доходів і зборів, яка прийняла рішення про відмову. Для підтвердження отримання електронного примірника картки відмови програмним забезпеченням робочого місця декларанта в автоматизованому режимі направляється до органу доходів і зборів відповідне електронне повідомлення із зазначенням дати й часу отримання картки відмови.

Отже, оскільки ФОП ОСОБА_3, діючи як уповноважена особа декларанта від імені ТОВ "Компанія "Хімпостачання" вчиняла дії, пов'язані з декларуванням товарів, подавала до митниці митну декларацію №500060001/2016/009071 від 31.08.2016, отримала 01.09.2016 електронне повідомлення від Одеської митниці ДФС, в якому містилось рішення про коригування митної вартості №500060001/2016/610051/2 від 01.09.2016, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 500060001/2016/00178 від 01.09.2016, що також підтверджується наявними в матеріалах справи витягами з Центральної бази даних АСМО "Інспектор-2006".

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що оскільки уповноваженою особою підприємства позивача було отримано вказані рішення 01.09.2016 року, то і про порушення своїх прав та інтересів позивачу стало відомо з вказаної дати.

Водночас, посилання представника позивача не неповідомлення директора про існування вказаних рішень не може вважатися судом поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки не підтверджуються жодними доказами.

Суд зазначає, що згідно положень частини 1 та частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.24 Митного кодексу України, кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.

Правила цієї глави застосовуються у всіх випадках оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, крім оскарження постанов по справах про порушення митних правил та випадків, коли законом встановлено інший порядок оскарження зазначених рішень, дій чи бездіяльності.

При цьому, ч.5 ст.24 Митного кодексу України передбачено, що оскарження податкових повідомлень-рішень органів доходів і зборів здійснюється у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Відповідно до п. 56.18 ст.56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання у будь-який момент після отримання такого рішення.

При цьому, п.102.1 ст. 102 Податкового кодексу України визначено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Відповідно до п. 14.1.39. ст.14 Податкового кодексу України грошове зобов'язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов'язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв'язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що останніми врегульовано питання застосування спеціальних строків давності визначення податкових зобов'язань. Такі строки можуть застосовуватись у випадку, коли субєктом звернення є платник податку і стосується воно оскарження рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобовязання.

Проте, суд зазначає, що рішення митного органу про коригування митної вартості, а так само й картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, за своєю суттю не є рішеннями контролюючого органу про нарахування грошового зобовязання.

Водночас, суд зазначає, що при цьому, ані Податковим кодексом України, ані Митним кодексом України не встановлено спеціальний строк звернення до суду з приводу оскарження вказаних рішень, а відтак, застосуванню підлягають положення ч.2 ст.122 КАС України, яким передбачено шестимісячний строк звернення до суду з позовом.

При цьому, судовим розглядом встановлено, що позивач з даним позовом звернувся до суду 29.11.2017 року, тобто після спливу шестимісячного строку, передбаченого Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, а також обставини не надання позивачем до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Хімпостачання" до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного оскарження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст ухвали виготовлено 14 березня 2018 року.

Суддя Мельников Р.В.