Справа № 826/10284/16
Суддя: Власенкова О.О.
Дата ухвалення: 2018-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 березня 2018 року № 826/10284/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Власенкової О.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Караван-експрес» (далі також -

позивач, ТОВ «Караван-експрес»)

до Державної архітектурної-будівельної інспекції України (далі також -

відповідач, Держархбудінспекція)

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016;

- визнати протиправною та скасувати постанову від 03.06.2016 №139/16/10126-54/0306/0214 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за вчинення правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

- визнати протиправною та скасувати постанову від 03.06.2016 №140/16/10126-55/0306/0214 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за вчинення правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Позовні вимоги вмотивовані тим, що посадовими особами відповідача позапланову перевірку позивача проведено з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553. Порушення полягають у тому, що після проведення перевірки позивачу не надано акт перевірки для ознайомлення та висловлення зауважень щодо нього. Крім того, висновки перевірки про допущені позивачем порушення містобудівного законодавства, викладені в акті, не відповідають дійсним обставин, оскільки позивач здійснював не реконструкцію орендованого ним приміщення, а його поточний ремонт.

Відтак, оскаржувані припис та постанови є протиправними та підлягають скасуванню судом.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали, просили його задовольнити.

Відповідач у письмовому запереченні та його представник в судовому засіданні щодо позову заперечили, стверджуючи про правильні висновки перевірки щодо порушення позивачем містобудівного законодавства, тому винесені стосовно нього припис про усунення цих порушень та постанови про накладення штрафів є обґрунтованими та скасуванню не підлягають.

Як вбачається з матеріалів справи, у травні 2016 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві проведено позапланову перевірку ТОВ «Караван-експрес».

Згідно з направленням на проведення перевірки від 17.05.2016, перевірку проведено на підставі наказу Держархбудінспекції відповідно до наказу від 08.09.2015 №976, доручення Держархбудінспекції від 06.04.2016, звернення гр.ОСОБА_1, що надійшла до Держархбудінспекції 16.04.2016 звернення гр.ОСОБА_2 від 31.03.2016 та депутатського запиту народних депутатів України Ємця Л. та Іонової М. від 21.04.2016 №419/3-1841. Строк дії направлення на перевірку з 17.05.2016 по 23.05.2016.

З направлення на перевірку від 23.05.2016 вбачається продовження строку проведення перевірки з 23.05.2016 до 24.05.2016.

За результатами перевірки посадовою особою Держархбудінспекції складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016, в якому встановлено таке.

Нежитлові приміщення (в літері А) загальною площею 1125,30 кв.м, що складають 71/100 від нежилих приміщень будинку площею 1580 кв.м на АДРЕСА_1, відповідно до витягів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.10.2015 №46094559 належать на праві власності гр.ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Власники вказаного приміщення передали його в оренду ТОВ «Караван-експрес» відповідно до договору оренди від 22.10.2015.

Під час виїзду на місце перевірки встановлено, що ТОВ «Караван-експрес» виконує будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень під заклад ресторанного господарства, а саме відповідно до технічного паспорту, виконаного 27.03.2002 Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна та технічного паспорту, виконаного станом на 22.04.2016 Київським міським бюро технічної інвентаризації у підвальному поверсі демонтовано санвузли (№№ 3, 7, 21), перегородки; приміщення №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 23, 28, 30, 31, 31 об'єднано в одне №19 (площею 158,5 кв.м) шляхом демонтажу стін/перегородки; на першому поверсі влаштовано подіум поряд з вхідними групами, демонтовано перегородки. Зазначено, що відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації» указані роботи класифікуються як реконструкція.

Крім того, встановлено, що по фасаду житлового будинку на АДРЕСА_1 зі сторони двору прокладено повітроводи витяжної вентиляції вбудованих приміщень, чим порушено пункт 5.33 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення».

Указані роботи виконуються без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Станом на час перевірки ТОВ «Караван-експрес» експлуатує зазначені нежитлові приміщення як заклад громадського харчування кафе «Чайхана Базар» без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог діючого законодавства, чим порушено частину восьму статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Категорія складності вищевказаного об'єкта будівництва відповідно до СТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» встановлена як ІІІ.

На підставі акта перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві:

- винесено припис від 23.05.2016 про усунення ТОВ «Караван-експрес» вищевказаних порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме порушення пункту 5.33 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», частини першої статті 34, частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також заборонено експлуатацію зазначеного об'єкту з 23.05.2016 до усунення виявлених правопорушень.

- складено протокол від 23.05.2016 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що за встановлені правопорушення передбачена відповідальність відповідно до абзацу 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а також повідомлено про розгляд справи про правопорушення 03.06.2016.

- складено протокол від 23.05.2016 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що за встановлені правопорушення передбачена відповідальність відповідно до абзацу 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а також повідомлено про розгляд справи про правопорушення 03.06.2016.

Посадова особа позивача ОСОБА_7, яка була присутня під час проведення перевірки, від підписання та отримання копії та акту та вищевказаних приписів відмовилася.

За результатами розгляду справи про правопорушення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві винесено:

- постанову від 03.06.2016 №139/16/10126-54/0306/0214, якою за виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції вищевказаних нежитлових без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позивача визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена абзацом 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф у розмірі 130 500,00 грн.;

- постанову від 03.06.2016 №140/16/10126-55/0306/0214, якою за експлуатацію позивачем вищевказаних нежитлових приміщень без прийняття в експлуатацію відповідно до вимог діючого законодавства, що є порушенням частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позивача визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена абзацом 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф у розмірі 130 500,00 грн.;

Не погоджуючись із такими приписом та постановами позивач оскаржив їх до суду.

Вирішуючи цей спір, суд виходить із такого.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 3 указаного Положення визначено, що основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 1, 4, 6 та 7 частини четвертої статті 41 Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

- залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

- одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами пункту 7 вказаного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, поміж іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 2 указаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Одним із порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених відповідачем є виконання будівельних робіт з реконструкції орендованого ним приміщення закладу громадського харчування без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Такий висновок відповідача ґрунтується на тому, що у підвальному поверсі демонтовано санвузли (№№3, 7, 21), перегородки; приміщення №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 23, 28, 30, 31, 31 об'єднано в одне №19 (площею 158,5 кв.м) шляхом демонтажу стін/перегородок; на першому поверсі влаштовано подіум поряд з вхідними групами, демонтовано перегородки, тоді як відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації» зазначені роботи класифікуються як реконструкція.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3)видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

При цьому відповідач не вказав, який саме пункт указаної вище правової норми порушено позивачем.

З огляду на те, що відповідачем об'єкт будівництва віднесено до ІII категорії складності, вбачається, що фактично мова йде про порушення пункту 2 частини першої статті 34 вказаного вище Закону.

Однак суд не погоджується з доводами відповідача про порушення позивачем указаної норми Закону з огляду на те, що проведені ним роботи не містять ознак реконструкції та не передбачають, таким чином, подання до органу державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт. Наведене обґрунтовується таким.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умовами їх автономності).

Аналіз змісту суті виявленого відповідачем порушення, яке фактично полягає у знесенні позивачем перегородок в підвальному приміщенні та об'єднанні таким чином низки приміщень в одне приміщення та облаштування подіуму на першому поверсі, де також демонтовано перегородки, дає підстави суду дійти висновку про відсутність ознак, які свідчать про здійснення реконструкції приміщення.

За висновком суду, наведене свідчить про здійснення позивачем перепланування приміщення.

Чинне законодавство не містить визначення поняття перепланування нежитлових приміщень.

Натомість законодавство містить визначення перепланування жили приміщень. Так, відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

Ураховуючи відсутність законодавчого визначення поняття перепланування нежитлових приміщень, суд вважає за можливе застосувати у спірних правовідносинах аналогію законодавства та застосувати визначення перепланування жилих приміщень.

Водночас в Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Держбуду України від 24.05.2001 №127 зазначено, що для громадських та виробничих будівель (приміщень) до самочинного будівництва не належать, зокрема: перепланування, пов'язані зі зміною загальної, основної та допоміжної площі за рахунок демонтування та влаштування перегородок (без порушення несучих конструкцій); збільшення або зменшення площі за рахунок демонтування чи влаштування перегородок (без порушення несучих стін, несучих конструкцій, опор, балок), комор, утеплення і оздоблення стін; збільшення або зменшення площі за рахунок демонтування печей, грубок, камінів (без перекривання вентиляційних шахт, димоходів); зведення на земельній ділянці тимчасових господарських будівель та споруд, навісів, альтанок, тамбурів, терас, веранд, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, воріт, хвірток, відкритих басейнів та із накриттям полегшеної конструкції, погребів, ґанків тощо; зміна призначень невиробничих приміщень; улаштування чи закриття віконних або дверних прорізів у внутрішніх не капітальних стінах; перестановка обладнання в межах призначення приміщень; влаштування допоміжних приміщень санвузлів, душових, ванних; заміна матеріалу частини стін без збільшення розміру фундаменту; засклення балконів і лоджій, крім будинків, що занесені до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Відтак, виконані позивачем роботи щодо знесення/демонтажу перегородок та збільшення за рахунок цього підвального приміщення не його реконструкцією, а тому не потребує подання до органу державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Що стосується твердження відповідача про порушення позивачем пункту 5.33 ДБН В.2.2-15-2005 у зв'язку з прокладенням по фасаду житлового будинку на АДРЕСА_1 зі сторони двору повітропроводу витяжної вентиляції вбудованих приміщень, то такі доводи не заслуговують на увагу суду, оскільки не спростовують твердження позивача про те, що ці роботи були виконані не ним, а у 2002 році попередніми власниками, що підтверджується актом робочої комісії про прийом в експлуатацію закінченої будівництвом споруди, приміщення, будівлі від 19.04.2002.

З указаного акта вбачається, що при виконанні будівельних робіт кафе «Славянка» на АДРЕСА_1-А в м.Києві виконано електромонтажні роботи та роботи з приточно-витяжної вентиляції та кондиціювання.

Зважаючи на це, висновок відповідача про порушення позивачем частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є необґрунтованим.

Частиною першою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації

Забороняється експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (частина 8 статті 39 вищевказаного Закону).

Однак за відсутності у позивача обов'язку подання до органу державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт, суд також вважає необґрунтованим висновок відповідача про вчинене ним друге правопорушення, а саме порушення частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі викладеного суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних припису та постанов про накладення штрафу, складених стосовно позивача, та необхідність їх скасування.

Крім того, доцільно зауважити, що за змістом пункту 5 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» згідно з додатком №9 затверджено форму направлення для проведення позапланової перевірки, в якому поміж іншого міститься посилання на наказ органу державного архітектурно-будівельного контролю із зазначенням його дати та номеру.

У направленні на перевірку в обов'язковому порядку вказується, на підставі якого наказу (розпорядження) проводиться перевірка. Разом з тим, зазначається і підстава прийняття такого рішення.

Ураховуючи зміст Порядку та форми направлення на проведення позапланової перевірки прийняття наказу про проведення такої перевірки є обов'язковою умовою для її проведення.

За загальним правилом дата складення документу, що є підставою для проведення позапланової перевірки, передує даті наказу, прийнятого на підставі такого документу.

Як вбачається з направлення на проведення позапланової перевірки, проведенню позапланової перевірки об'єкта містобудування передувало прийняття відповідачем наказу від 08.09.2015 №976, після чого до відповідача 16.04.2016 надійшло звернення гр.ОСОБА_1, звернення гр.ОСОБА_2 від 31.03.2016 та депутатський запит народних депутатів України Ємця Л. та Іонової М. від 21.04.2016 №419/3-1841 про проведення такої перевірки, що не узгоджується з вимогами законодавства щодо прийняття наказу на підставі такого звернення та свідчить про протиправність проведення перевірки.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 5 293,00 грн., що підтверджується квитанціями від 06.07.2017.

У зв'язку із повним задоволенням позовних вимог та відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений позивачем судовий збір підлягає йому поверненню у повному обсязі.

Керуючись статтями 241-255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимог задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.05.2016.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 03.06.2016 №139/16/10126-54/0306/0214 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної за вчинення правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Визнати протиправною та скасувати постанову від 03.06.2016 №140/16/10126-55/0306/0214 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за вчинення правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Караван-експрес» (01014, м.Київ, вул.Петра Болбочана, буд.2) понесені ним витрати по сплаті судового збору в розмірі 5 293,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ).

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства, та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 292- 297 з урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень цього Кодексу.

Суддя О.О. Власенкова