Справа № 804/1494/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 березня 2018 року Справа 804/1494/18

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кадникова Г.В., розглянувши позовну заяву з доданими документами ОСОБА_1 (49005, АДРЕСА_1) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м.Київ, вул.Смоленська, б.19) про визнання протиправними дій та рішень, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправними дії та рішення відповідача щодо розгляду його звернень від 01.10.2017р. та від 20.11.2017р., зобов'язати відповідача усунути допущені порушення при розгляді зазначених звернень та стягнути з відповідача моральну шкоду.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви, зокрема з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

По-перше, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, в порушення п.2, п.7, п.8, п.11 ч.5 цієї статті, у позовній заяві не зазначено:

- ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (таким чином, позивачу необхідно зазначити повний перелік документів доданих до позовної заяви);

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

По-друге, позовна заява ОСОБА_1 складена мовою, яка не є державною в Україні.

Так, ст.10 Конституції України передбачено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ст.15 КАС України, мова адміністративного судочинства визначається ст.14 Закону України "Про засади державної мовної політики".

Згідно ч.1 ст.14 Закону України "Про засади державної мовної політики" № 5029-VI від 03.07.2012р., судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини третьої статті 8 цього Закону, за згодою сторін суди можуть здійснювати провадження цією регіональною мовою (мовами).

Отже, застосування регіональної мови (мов) (в тому числі російської) у межах території, на якій вона поширена, можливе тільки за згодою сторін по справі після її відкриття.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду текст позовної заяви, викладеної державною мовою, з наданням її примірників за кількістю сторін у справі.

По-третє, відповідно до ч.1 ст.43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частина 2 статті 43 КАС України, передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, для підтвердження адміністративної процесуальної правоздатності юридичним особам необхідно надавати реєстраційні та статутні документи, для підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності фізичним особам необхідно надавати, зокрема, паспорт (належним чином засвідчені копії) тощо.

В додатках до позовної заяви відсутній доказ адміністративної процесуальної дієздатності позивача (належним чином засвідчена копія).

По-четверте, позивач у позовній заяві просить звільнити його від сплати судового збору.

Розглядаючи зазначене клопотання, вивчивши наведені обґрунтування, суд не знаходить підстав для його задоволення та звільнення позивача від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони з підстав відсутності коштів на сплату судового збору, виходячи з наступного.

Положеннями ч.1 ст.133 КАС України, які кореспондуються з приписами ч.1 та ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що єдиною підставою для зменшення розміру належних для оплати судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи.

При цьому, особа, яка заявляє відповідну заяву, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що на час подання позову її майновий/фінансовий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Посилання позивача на ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 19.02.2018 р. по справі № 200/9499/15-а суд не приймає у розумінні ст.ст.72-79, 90 КАС України, за відсутності підтверджуючих доказів.

Відповідно до ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

По-п'яте, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем було заявлено суду позовні вимоги майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Приписами ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову фізичною особою:

- майнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- немайнового характеру встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 704грн.80коп.

Враховуючи те, що в позовній заяві заявлено вимогу майнового та немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру - 704грн.80коп.

Згідно до абз.2 ч.3 ст.6 статті 4 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи те, що в позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1409грн.60коп.

Отже, з урахування вищевикладеного, позивачу необхідно сплати судовий збір у загальній сумі 2114грн.40коп. (704грн. 80коп.+1409грн. 60коп.).

По-шосте, позивачем в позовній заяві заявлено вимогу про витребування:

- від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг скарги від 01.10.2017р. та заяви від 20.11.2017р. позивача з доданими до них матеріалами;

- з архіву Дніпропетровського окружного адміністративного суду справи №804/2049/17.

Відповідно до ч.4 ст.79 КАС України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об'єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Враховуючи зазначене вище, позивачу необхідно:

- письмово викласти причини, з яких не може бути подано ним зазначених вище доказів;

- надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від неї дії, спрямовані на отримання зазначених вище доказів.

Крім того, позивачем не викладено обставин в обґрунтування вимоги щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000 грн. + 30 грн. за кожен наступний день, починаючи з 26.02.2018 р. (дати позову) і до прийняття рішення по справі або усунення відповідачем визначених порушень. В позовній заяві не зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

До позовної заяви, всупереч п.4 та п.5 ч.5 ст.160 КАС України, не додано розрахунку моральної шкоди та жодного доказу на його підтвердження.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Таким чином, позивачу при поданні заяви про усунення недоліків необхідно врахувати норми ч.1 ст.161 КАС України.

За викладених обставин, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви з урахуванням ст.ст.160, 161, 169, 171 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними дій та рішень, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали надіслати:

- позивачу за адресою: 49005, АДРЕСА_1.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя (підпис) Г. В.Кадникова