Справа № 804/805/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2018-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 березня 2018 року Справа № 804/805/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу "Криничанський психоневрологічний інтернат" Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування, -
Ухвалою суду від 31.01.2018 відкрито провадження у цій адміністративній справі та надано відповідачу пятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для надання суду письмового відзиву проти заявленого позову.
Позивач про відкриття скороченого провадження за цим адміністративним позовом був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про отримання ухвали суду, яка міститься в матеріалах справи.
Відповідач про відкриття провадження був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулось до суду та міститься в матеріалах справи.
Відповідач надав письмовий відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що більшість порушень, виявлених при перевірці - усунуто.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших обєктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, суд розглянув дану справу у спрощеному провадженні без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).
Згідно з ч.ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного. судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що в період з 07.11.2017 по 17.11.2017 на підставі наказу від 25.10.2017 № 2 та посвідчення на проведення перевірки від 06.11.2017 №62 здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального закладу «Криничанський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Зелена Долина.
За результатами зазначеної перевірки складено акт від 17.11.2017 № 59, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.
Так, стосовно будівлі матеріального складу встановлено такі порушення:
- для всіх приміщень складського призначення будівлі матеріального складу не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
- в складському приміщенні (приміщені комірника) будівлі складу відгалужувальна зєднувальна коробка не закрита кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу;
- в складському приміщенні (приміщені комірника) будівлі складу допускається зєднання жил проводів і кабелів за допомогою скрутки;
- в складському приміщенні (приміщені мякого інвентарю) будівлі складу відгалужувальна зєднувальна коробка не закрита кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу;
- в складському приміщенні (приміщені м якого інвентарю) будівлі складу допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи та експлуатація його зі знятим ковпаком (розсіювачем);
- в складському приміщенні (приміщені м якого інвентарю) будівлі складу переносний вогнегасник ВВК- 3.5 не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей достатній для її повного відчинення;
- в складському приміщенні (приміщені будівельних матеріалів) будівлі складу допускається захаращення шляху евакуації матеріалами;
- в складському приміщенні (приміщені будівельних матеріалів) будівлі складу допускається зєднання жил проводів і кабелів за допомогою скрутки;
- в складському приміщенні (приміщені будівельних матеріалів) будівлі складу допускається улаштування та експлуатація тимчасової електромережі;
- в складському приміщенні (приміщені будівельних матеріалів) будівлі складу переносний вогнегасник ВВК- 2 розміщено у важкодоступному місці;
- в складському приміщенні (приміщені будівельних матеріалів) будівлі складу переносний вогнегасник ВВК- 2 не забезпечений випускним раструбом;
- в складському приміщенні (приміщені архіву) допускається експлуатація світильника зі знятим ковпаком (розсіювачем).
Стосовно будівлі пральні встановлено такі порушення:
- електрощити будівлі пральні, не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами;
- допускається розміщення горючого матеріалу на відстані менше 1 м під електрощитом в коридорі будівлі пральні;
- в приміщенні швейної будівлі пральні допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи та експлуатація його зі знятим ковпаком (розсіювачем);
- в приміщенні швейної будівлі пральні допускається зєднання жил проводів і кабелів електричної розетки за допомогою скрутки;
- в приміщенні швейної будівлі пральні електророзетка встановлена на горючій основі.
Стосовно будівлі котельні вставлено такі порушення:
- не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
- допускається розміщення горючого матеріалу на відстані менше 1 м під електрощитом в будівлі котельні;
- в будівлі котельні електророзетка встановлена на горючій основі (конструкції);
- допускається використання пошкодженої розетки в будівлі котельні.
Стосовно будівлі корпусу №1 встановлено такі порушення:
- допускається замикання на замки дверей запасного виходу на шляху евакуації з першого, другого третього поверху будівлі корпусу №1;
- сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі корпусу №1 не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;
- в приміщенні для відпочинку на першому поверсі будівлі корпусу №1 допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи та експлуатація його зі знятим ковпаком (розсіювачем);
- в приміщенні палати № 11 на другому поверсі будівлі корпусу №1 допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи та експлуатація його зі знятим ковпаком (розсіювачем);
- в приміщенні їдальні на першому поверсі будівлі корпусу №1 допускається зєднання жил проводів і кабелів в розподільчій коробці та до водонагрівального пристрою за допомогою скрутки;
- електрощити в приміщенні їдальні на першому поверсі, не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами будівлі корпусу №1;
- в приміщенні їдальні на першому поверсі будівлі корпусу №1 відгалужувальна зєднувальна коробка не закрита кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу;
- приміщення будівлі корпусу №1 не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей типу (СО-3) (пропонується з 2011 року);
- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано після літер індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувального підрозділу в будівлі корпусу №1;
- не укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметру та стволом , важелем для полегшення відкривання вентиля кран-комплекти будівлі корпусу №1;
- не здійснено обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів будівлі корпусу №1 (пропонується з 2011 р.).
Стосовно будівлі корпусу № 2 встановлено такі порушення:
- допускається замикання на замки дверей запасного виходу на шляху евакуації з першого, другого та третього поверху будівлі корпусу № 2;
- сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з будівлі корпусу № 2 не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;
- в коридорі на першому поверсі будівлі корпусу № 2 допускається підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи та експлуатація його зі знятим ковпаком (розсіювачем);
- приміщення будівлі корпусу №2 не обладнано системою протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей типу (СО-3) (пропонується з 2011 р.);
- на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказано після літер індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувального підрозділу в будівлі корпусу №2;
- не укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметру та стволом , важелем для полегшення відкривання вентиля кран-комплекти будівлі корпусу №2;
- не здійснено обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів будівлі корпусу №2 (пропонується 3 2011 р.);
- в приміщенні чергової медсестри на другому та третьому поверсі будівлі корпусу № 2 переносні вогнегасники ВВК-2 розміщено у важкодоступному місці.
Стосовно загальних заходів встановлено такі порушення:
- пожежний резервуар не заповнений водою, (пропонується з 2000 року);
- на пожежних щитах не вказано порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувального підрозділу;
- не забезпечено працівників об'єкта засобами індивідуального захисту(пропонується з 2016 року);
- не проведено ідентифікацію обєкта (пропонується з 2016 року);
- керівник та посадові особи діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку.
Примірник акту перевірки від 21.11.2017 №116 отримано інженером з охорони праці Комунального закладу «Криничанський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» ОСОБА_2, про що свідчить його особистий підпис. Зауваження або заперечення до акту перевірки з боку інженера з охорони праці Комунального закладу «Криничанський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» відсутні.
Таким чином, з огляду на наявність вказаних порушень, на думку позивача, подальша експлуатація вказаного об'єкта, а саме: будівлі корпуса №1; будівлі корпуса №2; будівлі корпуса №3, будівлі адміністративно-побутового корпуса, будівлі пральні, будівлі котельні, будівлі майстерні; будівлі матеріального складу; будівлі харчоблока за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Зелена Долина, Комунального закладу «Криничанський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю і здоров'ю людей, в тому числі як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі.
Спірні правовідносини врегульовано нормами Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року №5403 VI та Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877 (далі - Закон України №877).
Відповідно до ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, даний правовий акт регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, ОСОБА_1 міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Відповідно до статей 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та планових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Частиною 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.
В силу приписів ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту.
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки субєктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних обєктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, субєктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень видно, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
Згідно з п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та субєктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоровю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст.ст.73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що більшість порушень, які виявлені під час перевірки, усунуті.
Проте, суд звертає увагу, що на підтвердження даного факту, відповідачем не надано належного доказу на підтвердження проведення повторної позапланової перевірки, яка б свідчила про усунення виявлених порушень.
З огляду на викладене, суд робить висновок, що після складання акта перевірки від 17.11.2017 №59 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не проводилась перевірка відповідача через відсутність підстав для проведення такої перевірки, а тому відсутні підстави вважати, що обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування перестали існувати.
Судом встановлено, що станом на дату розгляду справи в суді, відповідачем не надано суду належних доказів усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 17.11.2017 №59, та створюють загрозу життю та здоров'ю людей. При цьому, судом також враховано той факт, що з боку відповідача відсутні будь-які зауваження або заперечення по встановлених позивачем порушеннях.
Таким чином, суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація обєкта, а саме: будівлі корпуса №1; будівлі корпуса №2; будівлі корпуса №3, будівлі адміністративно-побутового корпуса, будівлі пральні, будівлі котельні, будівлі майстерні; будівлі матеріального складу; будівлі харчоблока за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Зелена Долина, Комунального закладу «Криничанський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров'ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення, оскільки:
- при порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- при використанні тимчасових електричних мереж та порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей;
- у разі монтажу електророзеток та вимикачів на горючу основу без підкладання під них основи з негорючого матеріалу, яка виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01м, призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей;
- при порушенні виконання монтажу світильників та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- при зберіганні горючих речовин з порушеннями, може призвести до виникнення небезпечної газоповітряної суміші в закритому просторі, та створює небезпеку виникнення займання газоповітряної суміші з подальшим розвитком пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- при порушенні умов експлуатації розподільчих коробок та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту розподільчих коробок, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик розподільчих коробок, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- при підвішуванні світильників з лампою розжарювання безпосередньо на струмопровідних проводах, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей;
- при допущенні експлуатації пошкодженої розетки, вимикача або іншого електроприладу, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей;
- при захаращенні шляхів евакуації сторонніми предметами, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння;
- при порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме не виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння;
- відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоровю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;
- не відповідність технічного стану пожежних кранів та гідрантів, водойм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоровю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі;
- відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоровю людей;
- відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації;
- не проведення ідентифікації обєкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій;
- відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даною позовною заявою, не перестали існувати та не усунуті.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що виявлені порушення під час позапланової перевірки обєкту створюють загрозу життю та здоровю людей (дітей, працюючого персоналу тощо), і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.01.2018 Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що на день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду не сплачено позивачем, судовий збір у розмірі 1762, 00 грн. підлягає стягненню з позивача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 72-77, 133, 139, 242-246, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1