Справа № 807/959/17
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2018-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2018 рокуЛьвів№ 876/60/18

Колегія суддів Львівського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Багрія В.М., Старунського Д.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року (головуючий суддя Шешеня О.М., судді Дору Ю.Ю., Іванчулинець Д.В., м. Ужгород, повний текст постанови складено 27 листопада 2017 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 19 серпня 2017 року звернулася до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення про скасування дії декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.10.2016 №ЗК40 на об`єкті «Реконструкція власного нежитлового приміщення №1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» за адресою вул. Гойди, 28 в м. Ужгороді та про скасування дії декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 15.12.2016 №ЗК96 на об`єкті «Реконструкція власного нежитлового приміщення №1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» за адресою вул. Гойди, 28 в м. Ужгороді.Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю висновків відповідача щодо невірного указання позивачем коду об`єкта згідно з Державним Класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000. Зокрема, вказує, що будинок №28 по вул. Гойди, м. Ужгород є багатоквартирним, так як складається більш як з 60 житлових квартир, має загальну площу більш ніж 2500 кв.м., тому враховуючи норми ДК 018-2000 код об`єкта реконструкції 1122.1 «Будинки багатоквартирні масової забудови» вказано вірно, оскільки сам об`єкт реконструкції маж площу 46,3 кв.м., а тому відповідно за типом використання більшої частини площ у будинку це будинок багатоквартирний масової забудови. Щодо тверджень відповідача в частині відсутності технічних характеристик нежитлових приміщень об`єкта, зазначає, що такі є безпідставними, оскільки у деклараціях про готовність об`єктдо експлуатації є розділ «Основні показники об`єктбудівництва», у якому перераховані відповідні техніко-економічні показники.

В судовому засіданні суду першої інстанції 03.10.2017 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області було замінено на належного відповідача - Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року у справі № 807/959/17 у задоволенні заявленого позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив позивач, який покликаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати постанову суду першої інстанції і прийняти нову, якою позов задовольнити у повному обсязі. У поданій апеляційній скарзі покликається на обставини, викладені у позовній заяві, яким суд першої інстанції не надав належної правової оцінки.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, а тому у відповідності до ч.4 ст.229, ч.3 ст.268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) розгляд справи проведено у їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що за результатами здійснення відповідачем, в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області (як структурний підрозділ без статусу юридичної особи) планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, щодо об'єкту нагляду - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, яка проводилася згідно наказу Держархбудінспекції від 23.03.2017№455 та направлення на проведення планової перевірки від 21.06.2017№07-0/1007пл складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.06.2017.

За наслідками перевірки, на підставі Акта перевірки від 29.06.2017 винесено Рішення про скасування дозвільних документів, а саме: дії декларації про початок виконання будівельних робіт №ЗК40 від 10.10.2016 по об'єкту «Реконструкція власного нежитлового приміщення №1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» за адресою вул. Гойди, 28 в м. Ужгороді та дії Декларації про готовність до експлуатації обєкта №ЗК96 від 15.12.2016 на об`єкті «Реконструкція власного нежитлового приміщення №1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород».

Вважаючи такі дії відповідача протиправними позивач звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.

Постанова суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки перевірка була проведена відповідачем із дотриманням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та у відповідності до «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, а рішення про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації обєктів винесене в межах компетенції та повноважень, таким чином адміністративний позов не підлягає до задоволення.

Суд вважає такий висновок суду першої інстанції правильним з огляду на наступне.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) встановлений «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698.

Відповідно до пункту 3 вищевказаного Порядку №698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів.

Як вбачається із зазначених норм, притягнення посадової особи об'єкта нагляду до відповідальності є лише одним з встановлених законодавством механізмів впливу на винних осіб, поряд з ініціюванням притягнення до дисциплінарної відповідальності, внесенням подання про звільнення та інших.

Рішення від 26.07.2017 про скасування дії прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду рішень є окремим, незалежним від притягнення до відповідальності, заходом впливу у порядку нагляду, спрямованого на недопущення застосування таких рішень в тих чи інших відносинах, що передбачено Порядком №698.

Перелік обов'язків головних інспекторів будівельного нагляду під час здійснення нагляду встановлені пунктом 6 Порядку №698. Згідно даної норми, головні інспектори будівельного нагляду зобов'язані ознайомлювати об'єкт нагляду з актом перевірки в останній день її проведення. Відповідно до пункту 23 Порядку №698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно додатком 4.

Як вбачається із матеріалів справи, акт перевірки був складений 29.06.2017 та примірник наданий об'єкту нагляду для ознайомлення, про що свідчить особистий підпис з проставленням дати начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради.

Відповідно до пункту 32 Порядку №698 якщо рішення обєкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

З матеріалів справи, зокрема із Акту перевірки від 29.06.2017 видно, що в результаті планової перевірки було встановлено внесення даних до Єдиного реєстру при відсутності повноти даних по об'єкту «Реконструкція власного нежитлового приміщення № 1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» - замовник позивач №ЗК40 від 10.10.2016 - зазначений код об'єкта згідно з Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000 містить розбіжність з найменуванням об'єкта будівництва (позивачем зазначено код багатоквартирних будинків), а також відсутня інформація щодо технічних характеристик нежитлових приміщень об'єкта. Виявлені порушення були підставою для прийняття оскаржуваного рішення про скасування дії декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Згідно абз.2 п.32 Порядку №698 про скасування або зупинення дії рішення об'єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об'єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Так, «Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 (далі - Порядок № 466) передбачені підстави для повернення декларацій на доопрацювання з письмовим обґрунтуванням причин.

Відповідно до статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 5 Порядку №698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; письмово ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; вносити письмове подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення; вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об'єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося; скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Виходячи зі змісту вищезазначених норм, такими закріплено перелік прав посадових осіб на вжиття тих чи інших заходів за результатами державного архітектурно-будівельного нагляду. Отже, такі права є дискреційними повноваженнями відповідача.

У відповідності до п. 2 Порядку № 466 реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр).

Згідно п. 11 Порядку №466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до Державного класифікатору будівель та споруд (ДК 018-2000), затвердженого і введеного в дію наказом Держстандарту України від 17.08.2000 №507 встановлено, що Державний класифікатор будівель та споруд (далі - ДК БС) призначено для використання органами центральної та місцевої виконавчої та законодавчої влади, фінансовими службами, органами статистики та всіма суб'єктами господарювання (юридичними та фізичними особами) в Україні.

Використання ДК БС забезпечує умови для вирішення таких завдань: виконання комплексу облікових функцій щодо будівельної діяльності в рамках робіт з державної статистики, включаючи статистику цін на будівельну продукцію, проведення робіт з перепису, оцінки та переоцінки вартості і стану будівель та споруд, проведення зіставлення національних статистичних даних щодо продукції будівництва з даними Статистичної комісії Свропейського Союзу (Свростату) та ООН, проведення соціологічних досліджень з питань будівництва, забезпечення житлом і різними послугами населення України, розроблення аналітичних показників та прогнозування інвестицій в економіку України.

З матеріалів перевірки, зокрема з Акту перевірки вбачається, що поданню та реєстрації скасованих декларацій передувало переведення квартири в нежитлове приміщення, з подальшою реконструкцією під магазин з кафетерієм.

Відповідно до ДБН 2.2.15-2005 нежитлове приміщення - приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житловою фонду та є самостійним об'єктом цивільно-правових відносин.

Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок №461) визначає механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів (далі - об'єкти).

У відповідності до п. 17 Порядку №461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації: щодо об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку; щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку; щодо самочинно збудованого об'єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду, за формою, наведеною у додатку 5 до цього Порядку.

Згідно п.18 Порядку №461 орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Відповідно до п.19 Порядку №461 у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Згідно п.20 Порядку №461 після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник (уповноважена ним особа) може повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації.

У відповідності до п.21 Порядку №461 рішення про реєстрацію або повернення декларації може бути розглянуто у порядку нагляду (без права реєстрації декларації) Держархбудінспекцією або оскаржено до суду.

Відповідно до п.22 Порядку №461 відомості щодо внесення даних, зазначених у декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня, з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування. Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими пунктом 17 цього розділу.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що ані в декларації про початок виконання будівельних робіт, ані в декларації про готовність об'єкта до експлуатації позивачем-замовником не зазначено характеристики, що свідчать про реконструкцію ним частини багатоквартирного житлового будинку (найменування багатоквартирного будинку, його техніко-економічні показники (поверховість, площа, будівельний об'єм, кількість квартир, тощо), що при реєстрації є необхідним для внесення до Єдиного реєстру, код об'єкта згідно ДК018-2000 що був необхідним до зазначення, враховуючи співвідношення площ приміщень об'єкту будівництва є: 123 Будівлі торгівельні, 1230 Будівлі торгівельні, 1230.1 Торгові центри, універмаги, магазини. Проте, в декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція власного нежитлового приміщення № 1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» та в декларації про готовність об'єкта до експлуатації «Реконструкція власного нежитлового приміщення № 1 під магазин з кафетерієм із влаштуванням входу з вулиці по вул. Гойди, 28 в м. Ужгород» позивачем було зазначено код об'єкта згідно ДК018-2000 - 1122.1

Таким чином, судом апеляційної інстанції встановлено, що декларації було зареєстровано з даними, що містять розбіжності в найменуванні об'єкта та коду згідно ДК018-2000, що слугувало підставою для повернення таких на доопрацювання. Також, згідно Акту перевірки зазначено, що декларацію про початок виконання будівельних робіт та декларацію про готовність об'єкта до експлуатації - було зареєстровано без зазначення даних, щодо технічних характеристик нежитлових приміщень, а не техніко-економічних показників об'єкта, як зазначав в позовній заяві позивач.

Зокрема, технічні характеристики об'єкта будівництва зазначаються відповідно до «Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна», затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 №127.

Разом з тим, апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції, який вірно зазначив, що перевірка проводилась, згідно Порядку №698, щодо об'єкту нагляду - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, а не відносно позивача. Таким чином, обґрунтування позивача з посиланням на «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 не стосується даних спірних правовідносин, оскільки зазначений Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п. 3 ст. 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Згідно п. 6 ч. 4 ст. 41-1 цього ж Закону у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Враховуючи вищевикладене, оскільки, перевірка була проведена відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства, правомірно, за наявності до того підстав а рішення про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації обєктів винесене в межах компетенції та повноважень, таким чином, апеляційний суд приходить висновку, що адміністративний позов не підлягає до задоволення.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно та повно встановив обставини справи, ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування постанови суду колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на неї слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_2
судді ОСОБА_3
ОСОБА_4
Повне судове рішення складено 07 березня 2018 року.