Справа № 821/456/18
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2018-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 березня 2018 р. м. ХерсонСправа № 821/456/18

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах особи ОСОБА_2 до Управління Державної міграційної служби України у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

встановила:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить:

- вважати дії Дніпровського районного відділу у м. Херсоні Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області щодо не оформлення паспорту неповнолітньому ОСОБА_2 у формі паспортної книжечки, що передбачено Положенням про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної ради України від 26 червня 1992 р. №2503-ХІІ - протиправними;

- зобов'язати юридичну особу , Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області в особі Дніпровського районного відділу у місті Херсон УДМС України в Херсонській області оформити та видати бланк паспорту неповнолітньому ОСОБА_2 у формі паспортної книжечки, з проставленою відміткою місця проживання - без використання цифрового ідентифікатора особи та автоматизованої обробки його персональних дани;

- зобов'язати Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області в особі Дніпровського районного відділу у місті Херсон УДМС України в Херсонській області вести паспортний облік відносно неповнолітнього ОСОБА_2: за прізвищем, іменем та по-батькові, роком народження та за місцем реєстрації, без використання любого цифрового ідентифікатора особи (у т.ч. за серією та номером паспорту), без внесення інформації про нього до Єдиного Демографічного реєстру чи будь-яких баз даних і реєстрів та без автоматизованої обробки та передачі персональних даних.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

З наведеного вище вбачається, що звернення до суду є способом захисту порушених суб'єктивних прав.

Зі змісту позовних вимог встановлено, що позивач просить захистити порушені права шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не оформлення паспорту неповнолітньому ОСОБА_2 у формі паспортної книжечки та шляхом зобов'язання Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області в особі Дніпровського районного відділу у місті Херсон УДМС України в Херсонській області: оформити паспортний документ зазначеного ним виду, вести паспортний облік відносно неповнолітнього ОСОБА_2 у зазначений позивачем спосіб.

Тобто, позивач, звернувшись до суду з даним позовом фактично вбачає порушення своїх прав протиправною бездіяльністю відповідача.

Стосовно заявлених позовних вимог та вимог процесуального законодавства при зверненні до суду слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 р." установлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2018 року - 1762 гривні.

Таким чином, враховуючи, що позивачем подано позов з трьома вимогами немайнового характеру (визнати протиправною бездіяльність відповідача та дві вимоги, щодо зобов'язання його вчинити певні дії - судовий збір становить 2114,40 грн. (704,80 грн. *3 немайнові вимоги =2114,40 грн).

Дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи судом встановлено, що позивачем не додано доказів сплати судового збору.

Натомість, позивачем в позовній заяві зазначено, що, на його думку, він звільнений від сплати судового збору на підставі п.7 ст. 5 Закону України "Про судовий збір"(далі - Закон).

У зв'язку з чим слід зазначити, що вказаним Законом визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Так, статтею 1 Закону передбачено, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом, і включається до складу судових витрат.

Згідно зі статтею 2 Закону, платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим законом.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя‚ від 14 травня 1981 року № R (81) 7: „В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати (підпункт 12 пункту D).

Відтак, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

При цьому, статтею 5 Закону регламентовано вичерпний перелік субєктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг та за видачу судами документів.

Так, пунктом 7 частини 1 статті 5 Закону встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Тобто, громадяни, які звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб, звільняються від сплати судового збору лише у випадках, передбачених законодавством щодо такого звернення.

Чинним законодавством України не передбачено звільнення батьків від сплати судового збору за подання до суду позову в інтересах неповнолітньої дитини.

Більше того, статтею 51 Конституції України визначено, що батьки зобов'язані утримувати дітей до їх повноліття.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору у поданій позовній заяві не зазначено.

Таким чином, посилання позивача на п.7 ч.1 ст.5 Закону є безпідставним та необґрунтованим, оскільки вони не належать до тих платників судового збору, які звільняються від його сплати, а тому сплаті підлягає раніше розрахована судом сума судового збору в розмірі 2114,40 грн.

Згідно п.11 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення зазначеної норми, в позовній заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Пунктами 4-9 ч. 5 ст. 160 КАС України додатково наведений перелік вимог до позовної заяви, зокрема в ній має бути:зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Окрім вказаного, відповідно ч.1 ст. 42, ч.1,3 ст. 46 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Натомість, позивач вживає відносно відповідача в своєму позові формулювання "в особі" (в контексті Управління державної міграційної служби в Херсонській області в особі Дніпровського районного відділу у місті Херсоні Управління державної міграційної служби України в Херсонській області). Суд зазначає, що згідно вимог КАС України дане формулювання застосовується тільки відносно позовів поданих прокурором в інтересах держави (ст.53, 54 КАС України) та не може бути застосовано відносно двох різних суб'єктів владних повноважень, навіть за наявності між ними відносин підпорядкування.

Однак, ст. 50 КАС України, передбачено, що у разі, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред'явити вимоги до сторони, така сторона зобов'язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

Тобто, позивач має визначитись з процесуальним статусом Управління Державної міграційної служби в Херсонській області та Дніпровського районного відділу у місті Херсоні Управління державної міграційної служби України в Херсонській області надавши їм відповідний статус (відповідача або третьої особи) та зазначивши позовні вимоги відносно одного або кожного з них окремо.

Частинами 1, 4 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем в порушення вказаних вимог до позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Враховуючи викладені обставини вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачу звернутися до суду з заявою про усунення наступних недоліків:

- подання до суду належним чином оформленої позовної заяви із письмовим підтвердженням позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- визначитися з з процесуальним статусом Управління Державної міграційної служби в Херсонській області та Дніпровського районного відділу у місті Херсоні Управління державної міграційної служби України в Херсонській області надавши їм відповідний статус (відповідача або третьої особи) та зазначивши позовні вимоги відносно одного або кожного з них окремо;

- подання до суду доказів сплати судового збору у сумі 2114,40 грн.;

- надати належним чином засвідчені копії документів, які долучено до позовної заяви.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 821/456/18 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Ковбій О.В.