Справа № 804/503/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2018-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 лютого 2018 року Справа № 804/503/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу освіти "Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу" Дніпровської міської ради про застосування заходів реагування, -
Ухвалою суду від 18.01.2018 відкрито провадження у цій адміністративній справі та надано відповідачу пятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для надання суду письмового відзиву проти заявленого позову.
Позивач про відкриття скороченого провадження за цим адміністративним позовом був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про отримання ухвали суду, яка міститься в матеріалах справи.
Відповідач про відкриття провадження повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулось до суду та міститься в матеріалах справи.
07.02.2018 до суду від відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позовної заяви, оскільки керівництвом відповідача виправлено порушення, які зазначені в акті перевірки №864 від 24.11.2017, про що свідчить акт №864 від 24.11.2017 проведеної повторної позапланової перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
13.02.2018 до суду від позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій зазначено, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не підтверджує усунення всіх порушень. Обставини, які стали підставою для звернення до суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті. Тобто фактично після подачі позовної заяви про застосування заходів реагування, відповідачем не вжито заходів стосовно усунення порушень пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоровю людей.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших обєктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, суд розглянув дану справу у спрощеному провадженні без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).
Згідно з ч.ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного. судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що в період з 13.11.2017 по 24.11.2017 на підставі наказу від 29.09.2017 № 53 та посвідчення на проведення перевірки від 09.10.2017 №1218 здійснено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального закладу освіти «Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу» Дніпровської міської ради, за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Метробудівська, 4-д.
За результатами зазначеної перевірки складено акт від 24.11.2017 № 864, яким встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, а саме.
- приміщення будівлі не дообладнано автоматичною системою пожежної сигналізації (СПС), системою оповіщення людей про пожежу третього типу та керування евакуацією людей з подальшим технічним обслуговуванням автоматичної системи пожежної сигналізації та з виведенням сигналу від контрольно-приймального приладу системи пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження пожежної охорони;
- не забезпечені групові електрощити схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і визнаним значенням номінального струму апарату захисту до кожного споживача;
- на території закладу для позначення місць знаходження пожежного гідранту не встановлено покажчик з літерним індексом ПГ цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранту, внутрішнього діаметру трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева);
- коридори основні проходи та сходові клітки не забезпечені евакуаційним освітленням (згідно п. 7.1.10 ДБН В.1.1-7:2016);
- двері сходових кліток, коридорів незабезпечені пристроями для самозачинення. (згідно п. 6.4 ДБН В.1.1-7:2016);
- не забезпечено працівників об'єкта засобами колективного та індивідуального захисту;
- допускається влаштування та експлуатація тимчасових електромереж (кабінет директора);
- світлові покажчики «Вихід» знаходяться не у справному стані, (основний вихід);
- допущено на шляхах евакуації поріг висотою більше 0,05 м. (основний вихід) (згідно п. 7.3.8 ДБН В. 1.1-7:2016);
- електророзетки, вимикачі, перемикачі встановлені на горючій основі (актова зала);
- допущено замикання евакуаційних дверей, що перешкоджають їх вільному відкриванню зсередини без ключа (згідно п. 7.2.10 ДБН В.1.1-7:2016);
- допускається облицювання стін на шляху евакуації горючими матеріалами (коридор другого поверху);
- металеві грати на вікнах є суцільними і не забезпечені змогою відкривання чи розсування (кабінет директора).
Примірник акту перевірки від 24.11.2017 №864 отримано завідувачем господарства Комунального закладу освіти «Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу» Дніпровської міської ради ОСОБА_2, про що свідчить її особистий підпис. Зауваження або заперечення до акту перевірки з боку завідувача господарства Комунального закладу освіти «Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу» Дніпровської міської ради відсутні.
Таким чином, з огляду на наявність вказаних порушень, на думку позивача, подальша експлуатація вказаного об'єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Метробудівська, 4-д, Комунального закладу освіти «Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу» Дніпровської міської ради із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю і здоров'ю людей, в тому числі як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, дітям, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі.
Спірні правовідносини врегульовано нормами Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 року №5403 VI та Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877 (далі - Закон України №877).
Відповідно до ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, даний правовий акт регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, ОСОБА_1 міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Відповідно до статей 64, 65 та 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та планових перевірок відповідно до закону. Такий нагляд уповноважений здійснювати і позивач у справі - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Частиною 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.
В силу приписів ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту.
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень видно, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
Згідно з п.п. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, Головне управління, відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та субєктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоровю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст.ст. 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Як зазначив відповідач, порушення, зазначені в акті перевірки №864 від 24.11.2017, усунуті керівництвом, про що свідчить акт №864 від 24.11.2017 проведеної повторної позапланової перевірки.
Проте, суд звертає увагу, що на підтвердження даного факту, відповідачем не надано належного доказу на підтвердження проведення повторної позапланової перевірки.
З огляду на викладене, суд робить висновок, що після складання акта перевірки від 24.11.2017 №864 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не проводилась перевірка відповідача через відсутність підстав для проведення такої перевірки, а тому відсутні підстави вважати, що обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування перестали існувати.
Суд зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності. Більше того, за змістом частини 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. І лише у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Крім того, суд звертає увагу, що акт перевірки не є рішенням субєкта владних повноважень у розумінні статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обовязків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялась, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Акт перевірки є носієм доказової інформації, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.
Судом встановлено, що станом на дату розгляду справи в суді відповідачем не надано суду належних доказів, які б свідчили про усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 24.11.2017 №864, та створюють загрозу життю та здоров'ю людей. При цьому, судом також враховано той факт, що з боку відповідача відсутні будь-які зауваження або заперечення по встановлених позивачем порушеннях.
Таким чином, суд погоджується з позицією позивача, що подальша експлуатація обєкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Метробудівська, 4-д, Комунального закладу освіти «Дошкільний навчальний заклад (Ясла-садок) №336 Комбінованого типу» Дніпровської міської ради із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров'ю людей, як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, дітям, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення, оскільки:
- при використанні тимчасових електричних мереж та порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей.
- в разі монтажу електророзеток та вимикачів на горючу основу без підкладання під них основи з негорючого матеріалу, яка виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01м, призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоровю людей.
- при оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей в будівлі.
- при допущенні влаштування перепаду висоти і виступів (відсутність пандусів) на шляху евакуації можуть призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
- відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежегасіння.
- відсутність світлових покажчиків з написом "Вихід" призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
- при порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме не виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
- при не виконання грат на вікнах розкривними, розсувними або такими, що знімаються вимог, унеможливить евакуацію при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей
- відсутність приладів для самозачинення дверей створює загрозу розповсюдження пожежі із однієї частини будівлі в іншу, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоровю людей.
- відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в звязку з чим первинні засоби пожежегасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
- відсутність покажчиків пожежних гідрантів (пожежних водойм) призводить до унеможливлення оперативного використання протипожежного водопостачання, гасіння пожежі, допускає збільшення часу розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоровю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
- відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даною позовною заявою, не перестали існувати та не усунуті.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що виявлені порушення під час позапланової перевірки обєкту створюють загрозу життю та здоровю людей (дітей, працюючого персоналу тощо), і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.01.2018 Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що на день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду не сплачено позивачем, судовий збір у розмірі 1762, 00 грн. підлягає стягненню з позивача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 72-77, 133, 139, 242-246, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1