Справа № 297/323/18
Суддя: Гецко Ю. Ю.
Дата ухвалення: 2018-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 297/323/18
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі та призначення її до розгляду

07 березня 2018 року м. Берегово

Суддя Берегівського районного суду Закарпатської області Гецко Ю. Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 на постанову БР № 214645 про накладення адмінстягнення по справі про адміністративного правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з скаргою до Головного управління національної поліції Закарпатської області про скасування постанови БР №214645 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі та накладення адміністративного стягнення за порушення ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Позовна заява після усунення недоліків, відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 КАС України.

Позовну заяву належить розглядати в порядку адміністративного судочинства і вона підсудна Берегівському районному суду Закарпатської області.

Позов подано у строк, установлений законом.

Підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.

Частиною 1 ст. 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Дана категорія справи відноситься до термінових адміністративних справ та підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні.

Крім того, ОСОБА_1 просить суд звільнити його від оплати судового збору, з звязку з важким матеріальним становищем.

Вивчивши дане клопотання, суд не може в повній мірі погодитись із мотивами клопотання оскільки позивачем не долучено доказів, що його доходи є такими, що не позволяють сплатити судовий збір. Крім того у своєму клопотанні позивач посилається на вимоги ЦПК України.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.132 КАС України).

Відповідно до ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов'язані із прибуттям до суду; 3) пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов'язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов'язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч.1 ст.133 КАС України).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ст.ст.132-133 КАС України, Закону України "Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, а також для звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.133 КАС України, ст.8 Закону України "Про судовий збір" повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до ч.1 ст.8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно з ч.2 ст.8 КАС України не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

З урахуванням вимог ст.133 КАС України, суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст.8 Закону України "Про судовий збір", з власної ініціативи.

Враховуючи наведене та без надання позивачем документальних доказів відсутності кошторисних призначень, суд не має можливості задовольнити вказане клопотання та звільнити позивача від сплати судового збору, однак суд вбачає за можливе відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення.

Керуючись ст. ст. 12, 80, 92, 159, 160, 161, 171, 262, 263, 286 КАС України

у х в а л и л а :

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору по адміністративній справі 297/323/18 до ухвалення судового рішення.

Відкрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 на постанову БР № 214645 про накладення адмінстягнення по справі про адміністративного правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Розгляд справи проводити у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження 26 березня 2018 року о 11 год. 00 хв. у приміщенні Берегівського районного суду Закарпатської області з викликом сторін.

Відповідно до статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України, встановити:

- відповідачу для подання відзиву на позов 5-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі;

- позивачу для подання відповіді на відзив 5-денний строк з дня отримання відзиву на позов;

- в разі подання позивачем відповіді на відзив, відповідачу для надання своїх заперечень 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив.

На підставі ч. 3 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України витребувати у відповідача відеозапис фіксування правопорушення ОСОБА_1 та всі наявні матеріали справи про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП (постанова БР214645).

Розяснити відповідачу, що згідно зі статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України вони повинні подати суду докази разом із поданням відзиву на позов, а в разі, якщо доказ не може бути поданий у встановлений строк з обєктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи. Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Згідно з частиною третьою статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України копія відзиву (відповіді на відзив і заперечень) та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою сторінки Берегівського районного суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://court.gov.ua/fair/sud0701/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте, може бути оскаржена у зв'язку з порушенням правил підсудності протягом п'ятнадцяти днів з дня її складання безпосередньо до Львівського апеляційного адміністративного суду

Суддя: ОСОБА_2.