Справа № П/811/1656/16
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2018-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

05 березня 2018 року справа № П/811/1656/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача: ОСОБА_1,

суддів: Білак С.В. Олефіренко Н.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.11.2017 р. (суддя Черниш О.А.) в справі № П/811/1656/16 за позовом ОСОБА_2 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування припису № 178/2016-Кл від 21.06.2016 р. про демонтування (знесення) самочинно збудованої будівлі за адресою: вул. Преображенська, 48/65, 48-а у м. Кіровограді.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2017 р. здійснена заміна відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України належним - управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (далі - управління ДАБІ).

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.11.2017 р. в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати постанову з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, прийняти нове рішення про задоволення позову. Апелянтом зазначено про порушення порядку призначення та проведення перевірки, оскільки в порушення Порядку № 555 не приймалось індивідуального наказу про проведення перевірки за зверненням ОСОБА_3, а оскільки перевірка проведена без належним чином оформленого направлення на перевірку, за відсутності індивідуального наказу керівника, а також підстав, які передбачені законодавством, припис є незаконним.

Справа судом апеляційної інстанції розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України у звязку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Суд, перевіривши доводи апеляційної скарги матеріалами справи, приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки № 48, розташованої у м. Кропивницькому по вул. Преображенській, а також власником житлового будинку, розташованого у м. Кропивницькому, по вул. Преображенській, 48/65. На цих суміжних земельних ділянках позивачем здійснюється будівництво багатоповерхового будинку.

До управління ДАБІ у Кіровоградській області 10.06.2016 р. надійшло звернення мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1 про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт за адресою: м. Кропивницький, вул. Преображенська, 48/65 та 48-а, що призводить до порушення його прав як власника сусіднього домоволодіння.

Посадовими особами управління ДАБІ у Кіровоградській області на підставі направлення № 669 від 21.06.2016 р. проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об'єкті: «Виконання будівельних робіт по вул. Преображенська, 48/65 та 48-а у м. Кіровограді». Перевірка проведена у присутності ОСОБА_2 як замовника будівництва, за результатами якої складено акт № 608/2016-Кд від 21.06.2016 р. перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено, що ОСОБА_2, який виступає замовником, збудовано трьохповерхову капітальну будівлю з цокольним та мансардним поверхами по вул. Преображенська, 48/65 та 48-а. Будівельні роботи виконуються без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Категорія складності об'єкта містобудування - ІІ.

21.06.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду управління ДАБІ у Кіровоградській області відносно позивача складено протокол № 134/2016-Кд про адміністративне правопорушення, яким встановлено порушення позивачем ч. 7 ст. 96 КУпАП, та припис № 178/2016-Кд від 21.06.2016 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому позивачу викладено вимогу демонтувати (знести) самочинно збудовану будівлю до 21 вересня 2016 року.

У зв'язку з відмовою позивача від отримання зазначених документів такі документи 22.06.2016 р. направлені позивачу поштою рекомендованим листом з повідомленням, проте поштове відправлення повернуто через неможливість вручення його адресату.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду управління ДАБІ у Кіровоградській області № 151/2016-Кд від 06.07.2016 р. за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП (виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт), та накладено штраф у розмірі 8500 грн. Вказаний штраф 13.07.2016 р. сплачений позивачем.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з дотримання відповідачем порядку призначення та проведення позапланової перевірки та правомірності прийняття рішень за результатами такої перевірки.

Колегія суддів вважає такий висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки № 48-а, розташованої по вул. Преображенській у м. Кіровограді, кадастровий номер :36:310:0012, площею 0,0404 га, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_4 19.10.2011 р. за реєстровим № 2085 (а.с. 127-128), державна реєстрація права власності проведена реєстраційною службою Кіровоградського міського управління юстиції 21.10.2013 р. (а.с. 131).

Також ОСОБА_2 є власником житлового будинку № 48/65 по вул. Преображенській у м. Кіровограді, що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :36:310:0015, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу ОСОБА_5 17.09.2011 р. за реєстровим № 1204 (а.с. 122-123), державна реєстрація права власності проведена 17.09.2011 р. (а.с. 125).

За зверненням мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 від 10.06.2016 р. про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт за адресою: м. Кропивницький, вул. Преображенська, 48/65 та 48-а, що призводить до порушення його прав як власника сусіднього домоволодіння, управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області 10.06.2016 р. на підставі направлення № 669 від 21.06.2016 р. проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об'єкті: «Виконання будівельних робіт по вул. Преображенська, 48/65 та 48-а у м. Кіровограді». Перевірка проведена у присутності ОСОБА_2 як замовника будівництва, за результатами якої складено акт № 608/2016-Кд від 21.06.2016 р. перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено, що ОСОБА_2, який виступає замовником, збудовано трьохповерхову капітальну будівлю з цокольним та мансардним поверхами по вул. Преображенська, 48/65 та 48-а; будівельні роботи виконуються без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; категорія складності об'єкта містобудування ІІ (а.с 34).

21.06.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду управління ДАБІ у Кіровоградській області відносно позивача складено протокол № 134/2016-Кд про адміністративне правопорушення, яким встановлено порушення позивачем ч. 7 ст. 96 КУпАП, та припис № 178/2016-Кд від 21.06.2016 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому позивачу викладено вимогу демонтувати (знести) самочинно збудовану будівлю до 21 вересня 2016 року (а.с. 35-36).

У зв'язку з відмовою позивача від отримання зазначених документів такі документи 22.06.2016 р. направлені позивачу засобами поштового звязку рекомендованим листом з повідомленням про вручення, проте поштове відправлення повернуто через неможливість вручення його адресату (а.с. 38).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду управління ДАБІ у Кіровоградській області № 151/2016-Кд від 06.07.2016 р. за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП (виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт), та накладено штраф у розмірі 8500 грн. (а.с. 39). Позивачем 13.07.2016 р. сплачено штраф (а.с. 40).

Спірним питанням є правомірність проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил без видання індивідуального наказу на проведення такої перевірки.

Згідно з частинами 1, 2 статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» установлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 р., Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 3, 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як зазначено вище, в розглядуваному випадку підставою для призначення позапланової перевірки позивача слугувало звернення ОСОБА_6 від 10.06.2016 р. про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт, що узгоджується із положеннями п. 7 Порядку № 553.

У звязку з отриманнями звернення фізичної особи про порушення позивачем як суб'єктом містобудівної діяльності вимог містобудівного законодавства начальником управління ДАБІ у Кіровоградській області 21.06.2016 р. посадовим особам управління видано направлення на проведення позапланової перевірки № 669. Предявивши направлення та службові посвідчення позивачу, ці посадові особи були допущені до проведення перевірки.

Доводи позивача про порушення відповідачем порядку проведення позапланової перевірки з підстав відсутності індивідуального наказу Держархбудінспекції про її призначення ґрунтуються на положеннях п. 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. № 698, відповідно до якого позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки.

Разом з тим, є правильним посилання суду першої інстанції, що цей Порядок розроблений на виконання частини 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не поширюється на спірні правовідносини, оскільки визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

За визначенням, наведеним у частині 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний нагляд це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Спірні правовідносини виникли у звязку зі здійсненням відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю і регулюються Порядком № 553, яким для проведення позапланової перевірки суб'єкта містобудування, за наявності передбачених цим Порядком підстав, не вимагалося видання органом державного архітектурно-будівельного контролю окремого наказу про її проведення.

В направленні № 669 від 21.06.2016 р. підставою для проведення позапланової перевірки позивача вказано звернення фізичної особи ОСОБА_6 від 10.06.2016 р. та наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 976 від 08.09.2015 р. «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю», яким уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів - структурних підрозділів апарату Держархбудінспекції - департаментів та управлінь Державної архітектурно-будівельної інспекції в областях, у тому числі управління ДАБІ у Кіровоградській області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок, на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (а.с. 32).

Відтак, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції про дотримання позивачем процедури здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Доводи апелянта про недотримання відповідачем процедури проведення позапланової перевірки через відсутність індивідуального наказу на проведення такої перевірки спростовані приведеними вище висновками суду апеляційної інстанції.

Також є незмістовними доводи апелянта, що наказ ДАБІ України від 08.09.2015 р. № 976 є наказом загальної дії, який регулює діяльність територіальних підрозділів ДАБІ і на вирішує заяву ОСОБА_3, оскільки, як зазначено вище, за процедурою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановленою Порядком № 553, для проведення позапланової перевірки суб'єкта містобудування, за наявності передбачених цим Порядком підстав, не вимагається видання органом державного архітектурно-будівельного контролю окремого наказу про її проведення. Посилання на вказаний наказ у направленні № 669 від 21.06.2016 р. узгоджується з завданнями та повноваженнями відповідача як територіального органу Держархбудінспекції та органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Апеляційна скарга не містить доводів на спростовування висновків суду першої інстанції щодо правомірності оскаржуваного припису у звязку із встановленням порушення позивачем вимог містобудівельного законодавства в частині здійснення виконання будівельних робіт без реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання, тобто здійснення самочинного будівництва, тому судом апеляційної інстанції не надається правовий аналіз судового рішення суду першої інстанції в цій частині.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення не вбачається.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.11.2017 р. в справі № П/811/1656/16 залишити без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.11.2017 р. в справі № П/811/1656/16 за позовом ОСОБА_2 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування припису залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 05.03.2018 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 05.03.2018 р.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

Суддя: С.В. Білак

Суддя: Н.А. Олефіренко