Справа № 826/5810/17
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2018-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

28 лютого 2018 року м. Київ № 826/5810/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Федорчука А.Б., суддів: Качура І.А., Келеберди В.І., розглянувши в письмовому провадженні клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Випробувальний центр паливно-

мастильних матеріалів»

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною та скасування постанови

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Позивач, в особі Товариства з обмеженою відповідальністю «Випробувальний центр паливно-мастильних матеріалів» (надалі - Позивач), звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (надалі - Відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №3-2403/1-10/10-40/2403/06/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.03.2017 року у сумі 57600 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва 19.05.2017 р., відкрито провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання.

В судовому засіданні 11.09.2017 р., Судом замінено Відповідача - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на належного Відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розгляд справи відкладено для призначення до колегіального розгляду.

Відповідачем подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням встановленого строку звернення до суду.

Враховуючи неприбуття представника Відповідача в судовому зсіданні 29.11.2017 року, Судом прийнято рішення про розгляд справи в письмову провадженні на підставі частини шостої статті 128 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.).

Враховуючи те, що 15.12.2017 року набрала чинності нова редакція КАС України, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи. Беручи до уваги те, що станом на дату прийняття рішення у справі вона знаходить на стадії розгляду у письмовому провадженні, відповідно справа розглянута з урахуванням положень п. 10 ч. 1 ст. 4, ч. 4 та ч. 5 ст. 250 КАС України в редакції з 15.12.2017 року.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва зазначає наступне.

В С Т А Н О В И В:

Відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки Товариством з обмеженою відповідальністю «Випробувальний центр паливно-мастильних матеріалів» було порушено строк звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування клопотання Відповідач зазначає, що відповідно до ст.5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

При цьому, у клопотання зазначено, що позовну заяву до суду подано 28.04.2017 року, натомість спірна постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 57600 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого абз.3 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» прийнято 24.03.2017 року, вручено 07.04.2017 року.

Отже останнім днем звернення до суду на думку Відповідача є 22.04.2017 року, а отже Позивачем порушено строк звернення до суду.

Позивач проти заявленого клопотання заперечував в повному обсязі.

Для з'ясування всіх обставин справи, Суд в судовому засіданні зобов'язано Позивача надати письмові пояснення щодо клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду, Суд виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 99 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст. 99 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.) передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк (п. 5 ст.99 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.)).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 100 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.) адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 9 ч 1. ст. 155 КАС України (в редакції станом на листопад 2017 р.) суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Аналогічні норми права містяться в редакції Кодексу адміністративного судочинства України в редакції, яка діє з 15.12.2017 р. (ст.ст. 120 - 123, п.8 ч. 1 ст. 240 КАС України).

Отже, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку Суд має з'ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність).

Судом встановлено, Позивачем надано клопотання, з якого вбачається, що ним 24.04.2017 року було подано адміністративний позов до Київського окружного адміністративного суду про визнання протиправною та скасування постанови від 24.03.2017 року №3-2403/1-10/10-40/2403/06/02. Проте 26.04.2017 року Київським окружним адміністративним судом винесено ухвалу про повернення позовної заяви, оскільки справа не підсудна цьому адміністративному суду.

Враховуючи вказані обставини 28.04.2017 року Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з вказаним позовом.

Отже, ТОВ «Випробувальний центр паливно-мастильних матеріалів» було надано докази поважності причин пропуску звернення до суду з вказаним позовом, а тому у колегії суддів відсутні підстави для залишення його без розгляду.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод у статті 6 гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з її положеннями, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вбачається, що доступність правосуддя є невід'ємним елементом права на справедливий суд.

Так, у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації.

Враховуючи вищезазначене, Суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 120 - 123, п.8 ч. 1 ст. 240, 256, 293 - 297 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представнику Державної архітектурно-будівельної інспекції України про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя А.Б. Федорчук

Судді І.А. Качур

В.І. Келеберда