Справа № 810/246/18
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2018-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

06 березня 2018 року Справа № 810/246/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю. секретар судового засідання Медвідь Х.І.,

за участю представників:

позивача - Бурчака О.В., Варухи А.В.

третьої особи - ОСОБА_3

розглянувши питання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" до Державного кадастрового реєстратора Шатила Ігоря Петровича Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Тимошенко Ольги Вікторівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Шульженко Валентини В'ячеславівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп", ОСОБА_8, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, Міністерство юстиції України про визнання протиправними дій та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державного кадастрового реєстратора Шатила Ігоря Петровича Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Тимошенко Ольги Вікторівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Шульженко Валентини В'ячеславівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп", ОСОБА_8, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, Міністерство юстиції України про визнання протиправними дій по здійсненню державної реєстрації земельних ділянок з відкриттям поземельних книг та внесенню записів до цих книг, та про скасування записів.

Під час підготовчого судового засідання представником третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп" заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із пропуском строку звернення до суду, яке мотивоване тим, що позивачем пропущений строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження дій і рішень державних кадастрових реєстраторів що проведені у 2016 році. Представник наголошував, що про дані рішення позивач дізнався ще у 2016 році, що підтверджується поданим позивачем до Ірпінського міського суду Київської області позовом, в якому він зазначав про наявність відкритих поземельних книг.

Представники позивача заперечували проти задоволення клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду. Суду пояснили, що про порушення своїх прав дізналися тільки після ознайомлення 14 грудня 2017 року з матеріалами досудового слідства.

З'ясувавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що заява про залишення вказаного адміністративного позову без розгляду підлягає задоволенню з таких підстав.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Так, Приватне підприємство Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" просить суд визнати протиправними дії відповідачів по здійсненню державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4 з відкриттям поземельних книг та внесенню записів до цих книг від 07.04.2016, 24.05.2016, 30.05.2016, 29.06.2016, 12.07.2016, 02.08.2016, 09.08.2016, 21.09.2016, 22.09.2016, 02.11.2016.

Судом встановлено що в провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває справа за позовом Приватного підприємства Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп" та ОСОБА_8 про визнання недійсними та скасування свідоцтв про право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами НОМЕР_1, НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4. Позов до суду поданий 30 грудня 2016 року (справа № 367/8/17).

Суд не може прийняти твердження представників позивача, в якості обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду, ту обставину, що про порушення своїх прав вони дізналися 14 грудня 2017 року після ознайомлення з матеріалами досудового слідства, оскільки з наданого суду тексту позовної заяви по справі № 367/8/17 вбачається, що про незаконне розділення орендованої ПП Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" земельної ділянки НОМЕР_5 та про існування земельних ділянок та їх реєстрацію позивачу стало відомо 26 квітня 2016 року з даних публічної кадастрової карти України.

Отже, враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку, що позивачу про оскаржувані дії і рішення було відомо ще у 2016 році.

У той же час, з даним позовом до суду позивач звернувся лише 15.01.2018 року, а відтак, із порушенням шестимісячного строку на звернення до суду, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, з матеріалів справи не вбачається обставин, які заважали б позивачу та могли бути об'єктивними перешкодами для звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів у передбачений законом строк.

Позивач мав правові підстави для вчасного звернення до суду з відповідним позовом у строки, встановлені ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, будь-яких перешкод для реалізації такого права матеріали справи не містять, позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження поважності причини не звернення до суду у період з квітня 2016 року, а судом не знайдено поважних причин пропуску строку звернення позивача до суду з даним позовом.

Таким чином, позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами за яких саме поважних причин пропущений строк на звернення до суду, а наведені позивачем причини у заяві про поновлення цього строку не є поважними, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Крім того, суд вважає за необхідне також зазначити, що при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (Golder v. the United Kingdom, § 38; Stanev v. Bulgaria (Станєв проти Болгарії), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (рішення у справі Guerin v. France від 29 липня 1998 рок).

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту (рішення у справі Pеrez de Rada Cavanilles v. judgment of 28 October 1998).

Крім того, у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії" та "Девеер проти Бельгії" Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частиною четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп" - задовольнити.

2. Позовну заяву Приватного підприємства Інженерно-Будівельний Центр "Споруда" до Державного кадастрового реєстратора Шатила Ігоря Петровича Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Тимошенко Ольги Вікторівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного кадастрового реєстратора Шульженко Валентини В'ячеславівни Головного управління Держгеокадастру у Київській області, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будінвест Еліт Груп", ОСОБА_8, Головне управління Держгеокадастру у Київській області, Міністерство юстиції України про визнання протиправними дій та скасування рішень - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом п'ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Василенко Г.Ю.

повний текст ухвали виготовлено та підписано 07 березня 2018 року