Справа № 815/6657/17
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2018-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6657/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2018 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання Гунька О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання неправомірними дій, визнання протиправними та скасування припису від 22.11.2017 року та постанови № 133/17/596вих від 05.12.2017 року,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса» (надалі по тексту позивач або ТОВ «Профі Одеса») звернулося до суду із позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (надалі по тексту відповідач), в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з проведення позапланової перевірки ТОВ «Профі Одеса» з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил дотримання вимог чинного законодавства на обєкті «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу І, ІІ та ІІІ поверхів (площею 1188,2 кв.м.), без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б»;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, виданий 22 листопада 2017 року товариству з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса»;

- визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 № 133/17/596вих від 05 грудня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса».

В обґрунтування позовних вимог позивач в цілому зазначив, що в період з 20.11.2017 року до 22.11.2017 року відповідачем була проведена позапланова перевірка ТОВ «Профі Одеса» щодо додержання вимог містобудівного законодавства, за результатами якої складено акт № 001240 від 22.11.2017 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2017 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2017 року. Як зазначив позивач, станом на момент проведення перевірки, замовник будівництва дійсно має в наявності відповідну проектну документацію з виконання підготовчих робіт, виготовлення якої замовлено у архітектора - ФОП ОСОБА_2 (реєстраційний номер 194). Замовник ТОВ «Профі Одеса» здійснив 05.09.2017 року за № ОД 23 у Управління ДАБК Одеської міської ради реєстрацію Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт згідно проекту «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів площею 1188,2 кв.м.), без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б». Проте, в процесі проведення перевірки відповідачем, останнім ніби - то було виявлено порушення ТОВ «Профі Одеса» ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність у розмірі 651 940 грн. (відповідно до абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Порушення виявилось в тому, на думку відповідача, що позивачем на об'єкті будівництва, який відноситься до класу наслідків СС2, самочинно виконувались будівельні роботи із реконструкції нежитлових приміщень, без отримання права на виконання даного виду будівельних робіт. На стор. 14 акту перевірки № 001240 від 22.11.2017 року зазначено, що в ході проведення перевірки зафіксовано, що замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса» вже виконані роботи із демонтажу перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням будинку, яка належить територіальній громаді м. Одеси в особі Одеської міської ради, а також із демонтажу покрівлі будинку над приміщеннями, які належать ТОВ «Профі Одеса». Також в ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ «Профі Одеса» виконує будівельні роботи з влаштування нового перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням із металевих двотаврів та залиттям бетону між ними, а також виконує роботи із влаштування нової покрівлі будинку з мансардними віконними блоками та із влаштування нових огороджуючих конструкцій горищного приміщення із піноблоків з віконними прорізами. На підставі цього, 05.12.2017 року позивачем отримано Постанову № 133/17/596вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої у позивача виник обов'язок оплати штрафу у розмірі 651 940 грн. Позивач не погоджується з вищезазначеними висновками акту перевірки, посилаючись на те, що ним фактично виконувались вимоги встановлених поточним законодавством нормативів з утримання будинків і споруд, не здійснюючи при цьому робіт, які б викликали потребу в отриманні дозвільних документів. Здійснені роботи являються ремонтними і неможливо трактувати дії позивача як порушення норм поточного містобудівного законодавства. Адже, у випадку непередбачених ситуацій (в тому числі руйнації будівлі внаслідок зносу несучих конструкції та покрівлі), будь-яка подія призведе до відповідальності позивача через пряме грубе порушення Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій та неможливості підтримувати своє нерухоме майно у задовільному стані.

Ухвалою судді від 27.12.2017 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Перше судове засідання призначено на 19 січня 2018 року на 09:30 годину.

15 січня представником відповідача через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву (вхід № 867/18), згідно якого, відповідач позовні вимоги не визнає та просить суд в задоволенні позову відмовити, посилаючись в цілому на те, що позивач жодним чином не спростовує виявлені порушення з боку відповідача, а лише формально зазначає, що орендовані ним приміщення, вже перебували у стані, близькому до аварійного та здійснені роботи начебто являються ремонтними і неможливо трактувати їх дії, як порушення норм поточного містобудівного законодавства. Управління зазначає, що не погоджується з такими субєктивними висновками позивача та вважає їх такими, що не ґрунтуються на Законі. Крім цього, позовні вимоги в частині визнання неправомірними дій, взагалі не обґрунтовуються позивачем жодним чином. На момент виїзду на місце, враховуючи наявні, надані та предявлені документи, встановлено, що позивачу на правах приватної власності належать нежитлові приміщення першого, другого, третього поверхів та підвалу загальною площею 1188,2 м.кв. за адресою: м. Одеса, Приморський район, вул. Троїцька, 43-Б на підставі договору купівлі-продажу за № 807 від 06.04.2017 року. Планувальна схема приміщень відображена в технічному паспорті інвентаризації нерухомого майна, виготовленого КП «ОМБТІ та РОН» від 17.09.2009 року. Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, встановлено, що за даною адресою Управлінням зареєстровано повідомлення про початок виконання підготовчих робіт з реконструкції нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 м. кв.) без зміни зовнішніх геометричних параметрів за № ОД 23 від 05.09.2017 року, подану замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса». В ході проведення перевірки зафіксовано, що замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса» вже виконані роботи із демонтажу перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням будинку, яке належить територіальній громаді м. Одеса в особі Одеської міської ради, а також із демонтажу покрівлі будинку над приміщеннями, які належать ТОВ «Профі Одеса». Також в ході перевірки встановлено, що ТОВ «Профі Одеса» виконує будівельні роботи з влаштування нового перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням із металевих двотаврів та залиття бетоном простору між ними, а також виконує будівельні роботи із влаштування нової покрівлі будинку з мансардними віконними блоками та із влаштування нових огороджуючих конструкцій горищного приміщення із піноблоків з віконними прорізами. Також представник відповідача у відзиві зазначає, що сусідній будинок за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43, побудований в 1901-1902 роках, концертний зал «Уніон», товариство взаємної допомоги прикажчиків-євреїв (арх. ОСОБА_3А.), в якому 6-9 грудня 1911 року проходили авторські концерти ОСОБА_4 - композитора; 19 березня 1925 року на літературному вечері виступали ОСОБА_5 і ОСОБА_6 - поети, ОСОБА_7 - письменник, памятка архітектури місцевого значення на підставі рішення Одеського облвиконкому № 480 від 15.08.1985 року, № 652 від 25.12.1984 року та наказу МКТ України від 16.06.2007 року № 662/0/16-07, охоронний номер 38-ОД. Таким чином будівництво за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б здійснюється в охоронній зоні памятки культурної спадщини місцевого значення. З огляду на викладене, посилаючись на норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Цивільного кодексу України, представник відповідача зазначив, що ТОВ «Профі Одеса» самочинно виконало будівельні роботи із реконструкції нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 м. кв.), без отримання права на виконання даного виду будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідальність за встановлені порушення передбачена абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні 19 січня 2018 року представником позивача подано відповідь на відзив, яку залучено судом до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 19 січня 2018 року, занесеною до протоколу судового засідання, оголошено перерву по справі, наступне судове засідання призначено на 26.02.2018 року на 10:00 годину.

У судовому засіданні 26 лютого 2018 року представником позивача подано додаткові пояснення до відповіді на відзив, які залучено судом до матеріалів справи.

У судовому засіданні 26.02.2018 року представник позивача позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових поясненнях до відповіді на відзив.

Представник відповідача у судове засідання 26.02.2018 року не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та відзив, перевіривши їх доказами, суд виходив з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, 16.05.2016 року ТОВ «Профі Одеса» укладено договір оренди № 43/4 нежилого приміщення із Департаментом комунальної власності Одеської міської ради, щодо нежитлових приміщень першого, другого, третього поверхів та підвалу, загальною площею 1188,2 кв.м., розташованих за адресою: місто Одеса, вулиця Троїцька, буд. 43-Б.

06.04.2017 року ТОВ «Профі Одеса» на підставі Договору купівлі-продажу було придбано нежитлові приміщення першого, другого, третього поверхів та підвалу, загальною площею 1188,2 кв.м., розташованих за адресою: місто Одеса, вулиця Троїцька, буд. 43-Б.

19.04.2017 року ТОВ «Профі Одеса» було підписано Договір про повний розрахунок, серія та номер 902, на підставі якого здійснено реєстрацію права власності за покупцем.

Судом встановлено, що 17.11.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано наказ № 01-13/423ДАБК про проведення позапланової перевірки відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, відповідно до Положення про Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради № 579-УІІ від 27.04.2016 року, на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки (вимога головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_8 за № 1015-05/1-10778 від 15.11.2017 року, вх. № 01-8/940-вх від 16.11.2017 року) на обєкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 кв. м) без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б», замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса» (а.с. 13 том 1).

17.11.2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради головному спеціалісту інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_9 оформлено направлення № 001240 для проведення позапланової перевірки на вищезазначеному обєкті (а.с. 12 том 1). Строк дії направлення з 20.11.2017 року по 22.11.2017 року.

У період з 20.11.2017 року по 22.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_10 відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано наказ № 01-13/423ДАБК від 17.11.2017 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на обєкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 кв. м) без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б», замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса».

За результатами проведеної перевірки вищезазначеною посадовою особою відповідача було складено акт, за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 001240, у присутності представника позивача за довіреністю № 001/01-11 від 01.11.2017 року ОСОБА_11, який відмовився від отримання вищевказаного акту (а.с. 14-34 том 1).

Також 22.11.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_10 відносно ТОВ «Профі Одеса» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким виявлено аналогічні, що й у акті перевірки порушення, відповідальність за які передбачена абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с. 35-40 том 1).

Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 05.12.2017 року о 11:00 годині в приміщенні Управління ДАБК Одеської міської ради.

За результатами перевірки головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_10 22.11.2017 року відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, видано керівнику ТОВ «Профі Одеса» ОСОБА_12 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагається з метою усунення виявлених порушень отримати в установленому порядку право на виконання будівельних робіт або привести самочинно реконструйований обєкт у відповідність до право установчих документів у термін до 22.01.2018 року та зупинити виконання будівельних робіт за даною адресою з 22.11.2017 року (а.с. 41-45 том 1).

Як встановлено судом, представник позивача за довіреністю № 001/01-11 від 01.11.2017 року ОСОБА_11, в присутності якого було проведено перевірку та складено акт, відмовився від отримання вищевказаного акту та інших матеріалів, а саме припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2017 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2017 року, про що зазначено у вказаних документах.

05.12.2017 року в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: акту перевірки № 001240 від 22.11.2017 року, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2017 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22.11.2017 року винесено постанову № 133/17/596вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Профі Одеса» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 651 940 грн. (а.с. 46-51 том 1).

Не погодившись із зазначеними приписом та постановою, вважаючи дії відповідача щодо проведення перевірки протиправними, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання їх протиправними та скасування.

Відповідно до Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій, чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб'єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Враховуючи завдання адміністративного судочинства, яке, зокрема, полягає у поновленні судом порушених субєктивних прав юридичних осіб, адміністративний суд виходить з того, що він не уповноважений вирішувати питання про скасування актів перевірки, складених субєктом владних повноважень, але при вирішенні спору про оскарження рішень субєкта владних повноважень суд повинен зясувати усі обставини по справі, зокрема, підстави та порядок проведення перевірок, дослідити вчинені відповідачем дії та їх відповідність закону, перевірити порядок прийняття актів, та винесених на підставі них рішень, тощо. Згідно вимог ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та ст. 7 КАС України, якою передбачено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України.

Відповідно до п. 1 Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради № 579-УІІ від 27.04.2016 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління) є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення архітектурно-будівельного контролю на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради наділено відповідними повноваженнями щодо здійснення державного-архітектурно будівельного контролю в межах м. Одеси.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 року визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду(контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з ст. 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов'язані повно, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Як встановлено ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (надалі - Порядок № 553) закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України № 877 органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Згідно з ч. 1 ст.7 Закону України №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України № 877 на підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Відповідно ч. 5 ст. 7 Закону України №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Статтею 10 Закону України № 877 передбачено, що суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Пунктом 11 ст. 4 Закону України № 877 встановлено, що плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З вищевикладеного вбачається, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради при здійсненні перевірки повинно дотримуватись відповідного порядку здійснення цієї перевірки.

Судом встановлено, що позапланова перевірка щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на обєкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 кв. м) без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б», була проведена відповідачем на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради видано наказ № 01-13/423ДАБК від 17.11.2017 року у відповідності до вищезазначених вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Будь-яких порушень при проведенні перевірки з боку відповідача зазначених вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю судом не встановлено.

Позивачем було допущено посадову особу відповідача до проведення перевірки та сама перевірка була проведена у присутності представника позивача за довіреністю № 001/01-11 від 01.11.2017 року ОСОБА_11, якому й було предявлено направлення на проведення перевірки, та який в подальшому відмовився від отримання акту перевірки та інших матеріалів, а саме припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.11.2017 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.11.2017 року, про що зазначено у вказаних документах.

При цьому, в обґрунтування позовних вимог щодо визнання неправомірними дій відповідача з проведення позапланової перевірки ТОВ «Профі Одеса» позивачем не зазначено жодних обставин та не надано жодних доказів.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання неправомірними дій Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з проведення позапланової перевірки ТОВ «Профі Одеса» з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил дотримання вимог чинного законодавства на обєкті «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу І, ІІ та ІІІ поверхів (площею 1188,2 кв.м.), без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б», задоволенню не підлягають.

Відносно встановлених у акті порушень по суті, суд зазначає наступне.

Як вбачається з акту перевірки, в процесі проведення перевірки відповідачем було виявлено порушення ТОВ «Профі Одеса» ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність у розмірі 651 940 грн. (відповідно до абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»).

На думку відповідача, порушення виявилось в тому, що позивачем на об'єкті будівництва, який відноситься до класу наслідків СС2, самочинно виконувались будівельні роботи із реконструкції нежитлових приміщень, без отримання права на виконання даного виду будівельних робіт.

Так, на сторінці 14 акту перевірки № 001240 від 22.11.2017 року зазначено, що в ході проведення перевірки зафіксовано, що замовником будівництва ТОВ «Профі Одеса» вже виконані роботи із демонтажу перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням будинку, яка належить територіальній громаді м. Одеси в особі Одеської міської ради, а також із демонтажу покрівлі будинку над приміщеннями, які належать ТОВ «Профі Одеса».

Також в ході проведення перевірки встановлено, що ТОВ «Профі Одеса» виконує будівельні роботи з влаштування нового перекриття між третім поверхом та горищним приміщенням із металевих двотаврів та залиттям бетону між ними, а також виконує роботи із влаштування нової покрівлі будинку з мансардними віконними блоками та із влаштування нових огороджуючих конструкцій горищного приміщення із піноблоків з віконними прорізами.

Разом з тим, суд не погоджується із зазначеними висновками акту перевірки, з огляду на наступне.

Як встановлено судом, 06.04.2017р. ТОВ «Профі Одеса» на підставі Договору купівлі - продажу було придбано нежитлові приміщення першого, другого, третього поверхів та підвалу, загальною площею 1188,2 кв.м., розташованих за адресою: місто Одеса, вулиця Троїцька, буд. 43-Б.

Як зазначив позивач, на момент укладення договору оренди приміщень, вони вже перебували у стані, близькому до аварійного. Набувши право власності на зазначений обєкт, позивачем було вирішено здійснити ремонт (без збільшення геометричних параметрів) з метою приведення приміщення у належний фізичний стан, задля уникнення подальшого руйнування всієї будівлі, що загрожувало б знищенням як майна позивача, так і власників суміжних житлових приміщень (квартир, суміжними є одразу 4 квартири).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник.

Судом встановлено, що на момент перебування даного приміщення в оренді позивача, у січні 2017 року, експертом ОСОБА_13 (сертифікат серії АЕ № 000450), було підготовлено Експертний висновок про технічний стан та можливість нормальної експлуатації нежитлових приміщень першого, другого, третього поверхів та підвалу, загальною площею 1188,2 кв.м., розташованих за адресою: місто Одеса, вулиця Троїцька, буд. 43-Б, яким підтверджується аварійний стан вищезазначеного обєкта. Так, зокрема, у даному висновку встановлено фізичний знос даху та кровлі на 60 % і констатовано технічний стан усіх приміщень, належних позивачу, як непридатний.

19.04.2017 року ТОВ «Профі Одеса» було підписано Договір про повний розрахунок, серія та номер 902, на підставі якого здійснено реєстрацію права власності за покупцем.

З метою приведення досліджуваного об'єкту до стану придатного для використання, позивачем організовано розроблення проектної документації з виконання підготовчих робіт.

Проект розроблений архітектором ФОП ОСОБА_2 (реєстраційний номер 194).

За вказаним проектом 05.09.2017 року за № ОД 23 у Управління ДАБК Одеської міської ради здійснило реєстрацію Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт згідно проекту «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу, І, II та III поверхів (площею 1188,2 кв.м.), без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б».

Водночас, будь-якої оцінки проектній документації щодо здійснення підготовчих робіт та факту реєстрації відповідного повідомлення надано не було, що свідчить про неповноту дослідження обставин під час проведення перевірки. В свою чергу, останнє зумовило помилковість висновків Управління ДАБК щодо віднесення здійснюваних ТОВ «Профі Одеса» підготовчих робіт на об'єкті будівництва до будівельних робіт.

Крім того, суд звертає увагу на протиріччя дій та висновків відповідача. Так, дійшовши помилкового висновку про здійснення позивачем саме будівельних робіт, а не підготовчих, Управлінням не було вжито жодних заходів щодо скасування реєстрації повідомлення про початок виконання підготовчих робіт. Де-факто, таким чином Управлінням підтверджено виконання позивачем саме підготовчих робіт.

Як зазначає позивач, товариство як власник вказаних приміщень здійснювало ремонт (без збільшення геометричних параметрів об'єктів та втручання у несучі конструкції) з метою приведення приміщення у належний фізичний стан, задля уникнення подальшого руйнування всієї будівлі, що загрожувало б знищенням як майна позивача, так і власників суміжних квартир.

Вказані роботи здійснювались на виконання, покладених на товариство законодавством як власника такого майна обов'язків, зокрема ст. 322 ЦК України, п. 4.3 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлового-комунального господарства.

Як зазначив позивач, фактично, будучи власником майна, останнім відремонтовано покрівлю будинку та демонтовано дерев'яні повністю згнивші, а потім влаштовано нові перекриття між третім та горищним поверхами та покрівлю будинку.

Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 08.08.2012 року № 7/17-12928, капітальний ремонт сукупність робіт, які передбачають втручання у несучі конструктивні системи при заміні або відновленні конструкцій, інженерних систем та обладнання введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва без зміни їх функціонального призначення та зовнішніх геометричних розмірів у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

У листі також зазначено, що роботи із заміни покрівлі, вікон, дверей, утеплення (або гідроізоляції) фасадів не передбачають перебудови введених в експлуатацію об'єктів будівництва, зміну їх функціонального призначення або геометричних розмірів. Отже, такі роботи можуть бути класифіковані як капітальний ремонт.

Як встановлено судом, фактично, позивачем було лише повністю замінено покрівлю (внаслідок неприродного стану) та міжповерхові дерев'яні повністю згнилі перекриття будівлі, що не є реконструкцією і не потребує окремого дозвільного документу.

Таким чином суд погоджується з доводами позивача, що останнім вірно визначено вид будівництва.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року за № 406, затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Пунктом 2 даного Переліку передбачено роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції.

Більш того, п. 13 Переліку передбачено - відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об'єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів.

Судом встановлено, що ТОВ «Профі Одеса» не було змінено жодного зовнішнього параметру нежитлової будівлі. Висота, площа горища, зовнішні та внутрішні межі стін - жодного геометричного параметру будівлі не змінено, їх зміна не передбачається навіть проектною документацією, яка сьогодні розробляється позивачем для здійснення реконструкції.

Наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлового - комунального господарства затверджені Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, відповідно до розділу 4.3 яких «Перекриття і підлоги»: під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати: справний стан перекриття для сприйняття навантажень (конструктивну міцність); усунення ушкоджень перекриттів у міру виявлення, не допускаючи їх подальшого розвитку; теплозахист, вологозахист перекриттів, не допускаючи перевантажень (п. 4.3.1).

Пунктом 4.3.6 Правил встановлено, що при ураженні дерев'яних конструкцій перекриття будинковими грибками чи дереворуйнувальними комахами вживають необхідних заходів.

Як встановлено судом, саме такі ураження описані у експертному висновку, взятому позивачем за основу при вирішення питання про проведення заміни перекриття між 3-м поверхом та горищем.

Також п. 4.3.3 Правил встановлено, що не допускається деформація конструкцій, відхилення конструкцій від горизонталі й наднормативні прогини конструкцій, оголення арматури та руйнування захисного шару в залізобетонних перекриттях, наявність хибкості, промерзання, тріщин у місцях сполучення з іншими несучими конструкціями, сирі місця і патьоки, підвищена звукопровідність (прокладок під балками, лаг та ін.), ушкодження деревини балок, особливо в місцях їхнього закладення в стіни і прогони, корозія металевих балок, особливо на опорах і в місцях сполучень, висоли та раковини в бетоні та арматурі залізобетонних перекриттів, що уражена корозією, ураження балок, прогонів, накату і підлоги будинковими грибками і дереворуйнувальними комахами в дерев'яних перекриттях, протікання міжповерхових перекриттів у санвузлах і горищних у перекриттях у місцях обпирання на зовнішні стіни, наявність тріщин, особливо в несучих елементах (балках, прогонах). Дерев'яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні бути оброблені засобами вогнезахисту.

Крім того, як зазначає позивач, відповідач помилково вказує на влаштування нових огороджуючих конструкцій горищного приміщення із піноблоків з віконними прорізами, оскільки позивачем не влаштовується нова огороджуюча конструкція у вигляді стіни з піноблоків, а лише поновлюється стара стіна, кладка якої існувала весь час існування будівлі та фактично сьогодні зруйнована.

Як зазначає позивач, елементи даної стіни умисно збережено позивачем у первісному вигляді на горищному поверсі (майже два погонні метри), що підтверджується матеріалами фото-фіксації, проте, відповідач не фіксує даного фрагменту у власних висновках.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами позивача відносно того, що останній фактично виконував вимоги встановлених чинним законодавством нормативів з утримання будинків і споруд, не здійснюючи при цьому робіт, які б викликали потребу в отриманні дозвільних документів. Здійснені роботи являються ремонтними і неможливо трактувати дії позивача як порушення норм діючого містобудівного законодавства.

Крім того, Управлінням ДАБК Одеської міської ради наголошує на здійсненні позивачем будівельних робіт на об'єкті середнього класу наслідків (відповідальності) будівель і споруд - СС2.

При цьому, у якості доказу такого висновку Управління посилається на знаходження об'єкту у зоні охорони культурної спадщини та положення ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДСТУ-Н.Б.В.1.2- 16:2013.

Отже, що де-факто підставою для віднесення об'єкта будівництва до середнього класу наслідків, на думку відповідача, полягає у здійсненні будівництва в охоронній зоні пам'ятки культурної спадщини місцевого значення, тобто знаходження об'єкту будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень підвалу І, ІІ та ІІІ поверхів (площею 1188,2 кв.м.), без зміни зовнішніх геометричних параметрів за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43-Б» в межах охоронної зони.

Так, Управління ДАБК Одеської міської ради вказує, що будівництво здійснюється у будинку, який є сусіднім до будинку за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька, 43. Останній нібито побудований у 1901-1902 рр. та є пам'яткою архітектури місцевого значення на підставі наказу МКТ України від 16.06.2007 р. № 662/0/16-07, охоронний номер 38-ОД.

При цьому, будь-яких доказів на підтвердження зазначеного відповідач не зазначає та не надає.

Водночас, недоведеним є висновок про здійснення позивачем будівництва в охоронній зоні даної пам'ятки. Відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про охорону культурної спадщини» зона охорони пам'ятки (далі - зони охорони) встановлювані навколо пам'ятки охоронна зона, зона регулювання забудови, зона охоронюваного ландшафту, зона охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання.

В свою чергу, відповідно до ст. 32 вказаного Закону з метою захисту традиційного характеру середовища окремих пам'яток, їх комплексів (ансамблів), історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій навколо них мають встановлюватися зони охорони пам'яток: охоронні зони, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару. Межі та режими використання зон охорони пам'яток визначаються відповідною науково-проектною документацією і затверджуються відповідним органом охорони культурної спадщини.

Суд зазначає, що у акті перевірки, складеному за результатами проведення перевірки Управління не наводить та не посилається на таку документацію. З огляду на викладене, на думку суду, висновок Управління про факт здійснення позивачем будівництва у охоронній зоні пам'ятки культурної спадщини місцевого значення є передчасним та недоведеним.

Відтак, відповідачем належним чином не доведено факт здійснення позивачем будівельних робіт на об'єкті середнього класу наслідків.

Виходячи з принципів діяльності державних органів та органів уповноважених на виконання державних функцій, в тому числі й органів архітектурно-будівельного контролю, останні в ході власної діяльності мають з обґрунтовувати власні рішення та дії з достатньою чіткістю.

Вказане, зокрема випливає з п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України за яким у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Натомість відповідач посилається виключно на віднесення сусіднього будинку до пам'яток архітектури місцевого значення, а отже й здійснення ТОВ «Профі Одеса» будівництва в охоронній зоні. При цьому, будь-яких доказів здійснення позивачем будівництва в охоронній зоні, як власне й знаходження належного позивачу майна в такій зоні, Управлінням не надано.

Водночас, з огляду на не доведення такого факту з боку Управління, неможливим є визнання позивачем винним у порушенні абз. 1 п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сфері містобудування» за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2).

Крім того, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 14.06.2007 р. по справі «Свято-Михайлівська Парафія проти України» в якому Високий Суд наголошував, що «в національному праві має бути засіб юридичного захисту від свавільних втручань органів державної влади в права, гарантовані Конвенцією. Визначення дискреційних повноважень, якими наділені органи державної влади в сфері основоположних прав, у спосіб, що фактично робить ці повноваження необмеженими, суперечило б принципу верховенства права. Відповідно, закон має чітко визначати межі повноважень компетентних органів та чітко визначати спосіб їх здійснення, беручи до уваги легітимну мету засобу, який розглядається, щоб гарантувати особі адекватний захист від свавільного втручання».

У ч. 2 ст. 77 КАС України закріплена презумпція невинуватості юридичних та фізичних осіб у сфері публічно правових відносин з боку держави. Так, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Важливою для України з точки зору конкретизації положень щодо презумпції невинуватості є правозастосовна практика ЄСПЛ, яка в нашій державі є джерелом права та має вищу, порівняно національним законодавством, юридичну силу.

Принцип презумпції невинуватості є обов'язковим для будь яких суб'єктів владних повноважень (справа «Аллене де Рібемон проти ОСОБА_3»).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Водночас, виходячи з тексту оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №133/17/596вих дослідженню підлягали протокол про правопорушення від 22.11.2017 року, акт № 001240 від 22.11.2017 року та припис від 22.11.2017 року. Вказівка про дослідження будь-яких інших документів - відсутня.

Таким чином, надана разом з відзивом на позов фотофіксація на 5-ти аркушах не є підставою для винесення оскаржуваної постанови, а отже, відповідно до положень ч. 2 ст. 77 КАС України не підлягає оцінці адміністративним судом та не може бути доказом по даній адміністративній справі.

Відтак, з огляду на викладене, суд приходить до висновку, що Управлінням ДАБК Одеської міської ради будь-яким чином не обґрунтовуються підстави для віднесення здійснюваних ТОВ «Профі Одеса» підготовчих та ремонтних (протиаварійних) робіт до будівельних робіт, що суперечить положенням КАС України щодо обґрунтованості рішення суб'єкту владних повноважень.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскаржувані припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, виданий 22 листопада 2017 року ТОВ «Профі Одеса» та постанова № 133/17/596вих від 05 грудня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса» прийняті не у спосіб визначений законом, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, зясувавши обставини у справі; перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Судові витрати розподілити за правилами ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242-246 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання неправомірними дій, визнання протиправними та скасування припису від 22.11.2017 року та постанови № 133/17/596вих від 05.12.2017 року задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, виданий 22 листопада 2017 року товариству з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса».

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_1 № 133/17/596вих від 05 грудня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на товариство з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради () на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Профі Одеса» () суму сплаченого судового збору в розмірі 11 379 грн. 11 коп.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено та підписано суддею 03 березня 2018 року.

Суддя С.О. Cтефанов

.