Справа № 357/7634/17
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2018-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 357/7634/17 Суддя (судді) першої інстанції: Кошель Л.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2018 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Судді-доповідача - Троян Н.М.,

суддів - Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря - Рейтаровської О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Білоцерківської міської ради Київської області, тимчасово виконуючого обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань Володимира Леонідовича, головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчик Олександра Володимировича про визнання протиправними та скасування приписів і постанов у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2017 року позивачі звернулись до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

1) визнати протиправними та скасувати приписи №С-0606/1, №С-0606/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06 червня 2017 року;

2) визнати протиправними та скасувати приписи № С-0606/1/1, №С-0606/2/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства від 06 червня 2017 року;

3) скасувати постанову № А-1406/1, винесену тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП;

4) скасувати постанову № А-1406/2, винесену тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП.

На обґрунтування своїх вимог позивачі зазначили, що в результаті позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності по АДРЕСА_1 виявлено порушення позивачами ст.ст.27, 34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тому винесено приписи та постанови про притягнення позивачів до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП, які є протиправними та підлягають скасуванню.

Постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2017 року позовні вимоги задоволено частково.

Скасовано постанову № А-1406/1, винесену тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП, справу надіслати до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради на новий розгляд.

Скасовано постанову № А-1406/2, винесену тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП, справу надіслати до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради на новий розгляд.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі, позивачі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просять суд скасувати постанову та прийняти нову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Зокрема, апелянти послались на те, що судом першої інстанції не досліджено той факт, що вимоги оскаржуваних приписів суперечать один одному. Жодний виданий Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради документ (протокол, постанова, акт) не містить жодних доказів того, що позивачі експлуатують об'єкт будівництва, окрім записів про це.

При цьому, нормативні документи на підставі яких проводиться проектування та реконструкція приватних житлових будинків не передбачають експлуатацію житлового будинку, що пов'язано з прийняттям його в експлуатацію. А будь-яким нормативним документом не надається визначення терміну «експлуатація приватного житлового будинку».

Крім того, штрафні санкції за експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів не прийнятих в експлуатацію, передбачені Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності» №4220-VI від 22.12.2011, чинність яких виникла з січня 2012 року, а об'єкт експлуатується з 2007 року, що суперечить вимогам статті 58 Конституції України.

тому оскільки позивачі проживають у будинку з 2007 року, вважати це порушенням немає підстав.

Крім того, відповідачами не було надано суду пояснень яким законодавством вони керувались при визначенні (встановленні) експлуатації житлового будинку.

У відзиві на апеляційну скаргу начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. зазначено, що на законодавчому рівні визначено чіткі повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно проведення позапланових заходів та у разі виявлення порушень вимог законодавства, складання за її наслідками необхідні документи: акт, протокол про правопорушення, припис, а також передбачені штрафні санкції, що оформлюється відповідною постановою про накладення штрафу, за протиправні дії суб'єктів містобудування.

Так, підставою для проведення позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 стала необхідність перевірити достовірні дані, які наведені в декларації про готовність об'єкта до експлуатації, поданої позивачами 25 травня 2017 року для реєстрації через Центр надання адміністративних послуг Білоцерківської міської ради.

За результатами вказаної перевірки встановлено, що позивачі на власній земельній ділянці виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двохповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорту в частині виконання будівельних робіт з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м, яка не відображена в будівельному паспорті, чим порушили вимоги ст.ст. 27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того, збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію чим порушено вимоги частини восьмої ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, позивачі визнали факт проживання у не введеному в експлуатацію житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, 06.06.2017 головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Юрчиком О.В. складено Акти №1 та №2 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1, земельна ділянка на вказаній адресі належать ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 4, 20).

За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на власній земельній ділянці за зазначеною адресою виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двоповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорта (Будівельний НОМЕР_1 від 19 серпня 2016 року виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради), а саме: на вказаній земельній ділянці виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті чим порушено вимоги ст.27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того, збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію, чим порушено вимоги частини восьмої ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Того ж дня, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено приписи від 06.06.2017 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за №С-0606/1, №С-0606/2, згідно з якими вимагалось усунути допущені правопорушення до 30.12.2017 (а.с. 16, 22).

Крім того, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено приписи за №С-0606/1/1 та №С-0606/2/2 від 06.06.2017, згідно яких від ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вимагалось зупинити виконання будівельних робіт з моменту вручення припису (а.с. 21, 15).

У подальшою, постановою А-1406/1 від 14.06.2017 ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною дванадцятою ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн (а.с. 17-18).

Постановою А-1406/2 від 14.06.2017 ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною дванадцятою ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн (а.с. 11-12).

Вважаючи порушенням своїх прав з боку відповідачів та з метою їх відновлення позивачі звернулись за захистом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення позивачами ст.ст. 27,34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» знайшов своє підтвердження. Разом з тим, виносячи оскаржувані постанови №А-1406/1 та №1406/2 по справі про адміністративне правопорушення від 14.06.2017 відповідно до яких ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною дванадцятою ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі кожному по 6800 грн відповідачем не враховано, що редакція ст.96 КУпАП на час винесення оскаржуваних постанов була викладена законодавцем у новій редакції, тому відповідачем протиправно застосовано правову норму, яка втратила чинність.

На думку колегії суддів позиція суду першої інстанції є вірною з огляду на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI).

Згідно із статтею 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

За правилами пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 3 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

У відповідності до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

У відповідності до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

У відповідності до пунктів 16-19 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Як свідчать матеріали справи, 06.06.2017 головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Київської області Юрчиком О.В. складено Акти №1 та №2 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 в м.Біла Церква Київської області (а.с. 4, 20).

При цьому, земельна ділянка по вказаній адресі належить ОСОБА_4 та ОСОБА_3

За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на власній земельній ділянці за зазначеною адресою виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двоповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорта (Будівельний НОМЕР_1 від 19 серпня 2016 року виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради), а саме: на вказаній земельній ділянці виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті чим порушено вимоги ст.27, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім того, збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію чим порушено вимоги частини восьмої ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Того ж дня, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено приписи за №С-0606/1/1 та №С-0606/2/2 від 06.06.2017, згідно яких від ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вимагалось зупинити виконання будівельних робіт з моменту вручення припису (а.с. 15, 21).

Крім того, головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Юрчиком О.В. винесено приписи від 06.06.2017 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за №С-0606/1, №С-0606/2, згідно з якими вимагалось усунути допущені правопорушення до 30.12.2017 (а.с. 16, 22).

Згідно частин сьомої-восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

З матеріалів справи вбачається, що позивачі були ознайомлені з вказаними приписами, однак від їх отримання відмовились.

Згідно пояснень позивачів у своїй позовній заяві, останні проживали у житловому будинку не введеному в експлуатацію по АДРЕСА_1 в м.Біла Церква Київської області з 2007 року, і по даний час.

Однак, у відповідності до наданих відповідачем фотоматеріалів, позивачами виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м, яка не відображена в будівельному паспорті (а.с. 126-130).

У відповідності до статті 27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Статею 34 Закону №3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання. Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт, а також відомості про категорію складності об'єкта будівництва, замовника та підрядників розміщуються на відповідному стенді, який встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

У відповідності до частин першої-другої статті 39 Закону №3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

У разі якщо після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об'єкта до експлуатації орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо після видачі дозволу на виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, в акті готовності об'єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою акта та заявою цих осіб їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв'язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв'язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в акті готовності об'єкта до експлуатації та в заяві про видачу сертифіката орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права відмовляти у видачі сертифіката з підстави різного найменування зазначених осіб у дозволі на виконання будівельних робіт та в акті готовності об'єкта до експлуатації і в заяві про видачу сертифіката.

Форма акта готовності об'єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об'єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об'єкт застрахований).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на власній земельній ділянці за зазначеною адресою виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двоповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорта, а саме: на вказаній земельній ділянці виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті. Крім того, збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію чим порушено вимоги частини восьмої ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказане свідчить про порушення позивачами вимог ст.ст. 27, 34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тому оскаржувані приписи є правомірними та скасуванню не підлягають.

При цьому, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про необхідність скасування постанови № А-1406/1, винесеної тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП та постанови № А-1406/2, винесеної тимчасово виконуючим обов'язки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради Дорогань В.Л. від 14.06.2017, про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за частиною дванадцятою ст.96 КУпАП, а справу слід надіслати до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білоцерківської міської ради на новий розгляд, зважаючи на таке.

Згідно частини одинадцятої-дванадцятої ст.96 КУпАП (в редакції до 10.06.2017) експлуатація об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Діяння, передбачені частиною одинадцятою цієї статті, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до частини дванадцятої ст.96 КУпАП (в редакції з 10.06.2017 станом на час винесення оскаржуваних постанов) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, - тягне за собою накладення штрафу від п'ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вказане свідчить про те, що на позивачів накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі кожному по 6800 грн за експлуатацію об'єктів будівництва II категорії складності, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, згідно частини дванадцятої ст.96 КУпАП, яка втратила чинність на момент винесення таких постанов.

За правилами пункту 2 частини першої статті 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанцій є законним та обгрунтованим, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин; в ньому повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки суду щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними.

Згідно з частинами першою-третьою ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

За правилами частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - залишити без задоволення, а постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2017 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Н.М. Троян

Судді: Н.П. Бужак,

В.А. Твердохліб

Повний текст виготовлено: 06 березня 2018 року.

Головуючий суддя Троян Н.М.

Судді: Твердохліб В.А.

Бужак Н.П.