Справа № 826/3864/18
Суддя: Патратій О.В.
Дата ухвалення: 2018-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

07 березня 2018 року м. Київ № 826/3864/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Патратій О.В., вивчивши заяву Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК «Будреммонтаж 2006» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, -

В С Т А Н О В И В:

07 березня 2018 року до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшла заява Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК «Будреммонтаж 2006» (03113, м. Київ, вул. І.Шевцова, буд. 1, ).

Одночасно із вказаною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Пунктом 2 частини першої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо, зокрема, підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відповідно до частини другої статті 283 КАС України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки статтею 283 КАС України не встановлено інше, зазначене правило поширюється і на випадки звернення органу доходів і зборів з відповідною заявою.

Згідно з статтею 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Одночасно Закон України "Про судовий збір" визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", а пільги щодо сплати судового збору встановлені у ст. 5 цього Закону.

Тобто, Закон України "Про судовий збір" передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Виходячи зі змісту ст. 283 КАС України, заява є підставою для здійснення провадження у справі за зверненням органів доходів і зборів за особливою процедурою, а тому, відповідно, вважається особливою формою позовної заяви, яка є об'єктом справляння судового збору.

За таких обставин, позивач зобов'язаний додати до заяви документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом.

При цьому, вирішуючи по суті заявлене позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає про наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказаною нормою встановлено можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення такої норми спрямоване на те, щоб сплата судового збору не була перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Водночас, згідно з ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, в силу вимог ст. 8 Закону України "Про судовий збір", органи Державної фіскальної служби України не є суб'єктами, на яких розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Отже, з урахуванням наведеного та беручи до уваги, що позивач, є юридичною особою, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов'язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб'єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 26.01.2018 у справі № К/9901/854/17.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб'єктом владних повноважень до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2018 у розмірі 1762,00 грн.

Отже, заявнику за подання вказаної заяви необхідно сплатити судовий у розмірі 1762,00 грн.

Крім того, на порушення вимог п.6 ч.2 ст. 283 КАС України підпис уповноваженої особи Головного управління ДФС у м. Києві не скріплений печаткою, а ксерокопія довіреності № 149/26-15-10-06-17 від 12.07.2017р., якою уповноважено ОСОБА_2 представляти інтереси Головного управління ДФС у м. Києві, не завірена з дотриманням вимог чинного законодавства.

Також на порушення вимог п.3 ч.2 ст. 283 КАС України в заяві не зазначено номер засобу зв'язку сторони, щодо якої застосовуються заходи - ТОВ «БВК «Будреммонтаж 2006», що унеможливлює своєчасне повідомлення останнього про дату, час та місце розгляду заяви, з урахуванням скорочених строків її розгляду.

Частиною третьої статті 283 КАС України передбачено, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.6 ст. 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Враховуючи що 8-11 березня є вихідними та неробочими днями, суд вважає за необхідне встановити строк для усунення недоліків поданої заяви до 12 березня 2018 року до 12 год. 00 хв.

Вказані судом недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1762,80 грн.;

- заяви уповноваженої особи суб'єкта владних повноважень підпис, якої скріплений печаткою, з зазначенням засобу зв'язку ТОВ «БВК «Будреммонтаж 2006»;

- документу, що уповноважує особу на підписання заяви від імені Головного управління ДФС у м. Києві, складеного та оформленого відповідно до вимог чинного законодавства.

Керуючись статтями 169, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя-

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Головному управлінню ДФС у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Заяву Головного управління ДФС у м. Києві про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК «Будреммонтаж 2006» залишити без руху.

3. Встановити заявнику строк до 12 год. 00 хв. 12 березня 2018 року для усунення недоліків поданої заяви.

4. Попередити заявника, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із заявою.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.В. Патратій