Справа № 826/3681/18
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2018-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 березня 2018 року м. Київ № 826/3681/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Управління Державної казначейської служби України у Голосіївському районі м. Києва
доУповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "РАДИКАЛ БАНК" Шевченко О.
про визнання бездіяльності та рішення протиправними, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Управління Державної казначейської служби України у Голосіївському районі м. Києва звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "РАДИКАЛ БАНК" Шевченко О., в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність та рішення відповідача щодо невключення вимог кредитора до реєстру акцептованих вимог кредиторів банку;

- зобов'язати відповідача включити вимоги кредитора до реєстру акцептованих вимог кредиторів банку.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 2, 11 частини п'ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення наведених правових норм позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційного коду позивача, відповідача та заявленої третьої особи, а також відомих номерів засобів зв'язку.

Відповідно до частини другої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Позивачем не надано доказів надіслання, але надано дві копії позовної заяви з доданими матеріалами, що не відповідає вищенаведеним вимогам, оскільки позивач є суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2018 року становить 1762,00 гривень.

Отже, судовий збір за подання даного адміністративного позову становить 1762,00 гривень.

Як підтверджується матеріалами справи, позивач на підтвердження сплати судового збору надав суду платіжне доручення від 28.12.2017 № 348 на суму 1 600,00 гривень.

На підставі інформації комп'ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" судом встановлено, що вказана квитанція прикріплена до адміністративної справи № 826/15533/17, яка знаходилась в провадженні судді Шейко Т.І.

Відтак, позивачем надано документ про сплату судового збору, який вже є доказом сплати судового збору за подання Управлінням Державної казначейської служби України у Голосіївському районі м. Києва іншої позовної заяви, у зв'язку з чим у суду відсутня можливість перевірити зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, платіжне доручення від 28.12.2017 № 348 не є належним доказом сплати судового збору, відтак позивачем не сплачено судовий збір за подання даного адміністративного позову.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з листа в.о. уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Радикал Банк» Луцьо І.В. від 03.02.2016 №339, позивачу повідомлено про невключення кредиторських вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів. Даний лист отримано позивачем 05.02.2016. Звернення до суду має місце лише 03.03.2018, тобто з пропуском встановленого строку звернення до суду. Разом з тим, позивачем не надано суду клопотання про поновлення пропущеного строку та доказів поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України;

- доказів надіслання копії уточненої позовної заяви та доданих до неї документів учасникам справи;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- документа про сплату судового збору у розмірі 1 762,00 грн.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Управління Державної казначейської служби України у Голосіївському районі м. Києва залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у разі, якщо недоліки не буде усунуто у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.П. Огурцов