Справа № 826/1637/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2018-03-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 березня 2018 року № 826/1637/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шевченко Н.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євростандарт Плюс» до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Євростандарт Плюс» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Євростандарт Плюс») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № від 18.10.2017 про застосування до ТОВ «Євростандарт Плюс» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску у розмірі 6130,93 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після отримання другого (повторного) звіту відповідачем не анульовано попередній звіт за серпень 2014 року, чим фактично задвоєно всі показники задекларованих позивачем сум єдиного соціального внеску за даний місяць, з огляду на що почала відображатися недоїмка у розмірі зайве задекларованої суми, що і зумовило в подальшому застосування до ТОВ «Євростандарт Плюс» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску у розмірі 6130,93 грн.

У відзиві на позовну заяву представником відповідача зазначено, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв правомірно, у порядку та спосіб, визначений законодавством України, з огляду на що, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Як убачається із матеріалів справи, 16.09.2014 ТОВ «Євростандарт плюс» подало до органів доходів і зборів звіт за серпень 2014 року про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, відповідно до якого загальна сума утриманого єдиного внеску становить 1994,91 грн.

Даний звіт прийнято органами ДФС України, що підтверджується наявною у матеріалах справи квитанцією про прийняття звіту.

16.09.2014 ТОВ «Євростандарт плюс» у зв'язку з виявленням помилок у попередньо поданому звіті за серпень 2014 року подало повторно звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів, в якому зазначено суму нарахованого єдиного внеску у розмірі 1994,91 грн. Звіт було прийнято органами ДФС України.

Станом на 31.12.2014 згідно з даними картки особового рахунку позивача обліковувалась переплата у розмірі 2356,12 грн.

Надалі, після проведення помилкового нарахування єдиного внеску по двох звітах № 405271 від 16.09.2014 та № 414324 від 16.09.2014, в картці особового рахунку ТОВ «Євростандарт плюс» виникла недоїмка.

18.10.2017 Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві прийнято рішення № про застосування до ТОВ «Євростандарт плюс» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску у розмірі 6130,93 грн.

ТОВ «Євростандарт плюс» не погоджуючись з таким рішенням, 20.10.2017 звернулося до Державної фіскальної служби України з оскарженням, у якому просило відкоригувати картку особового рахунку у зв'язку із помилковим задвоєнням нарахувань.

У подальшому, 04.12.2017 Державна фіскальна служба України направила на адресу ТОВ «Євростандарт Плюс» лист, вказавши, що відкоригована картка особового рахунку, але не вирішено питання про штрафні санкції.

08.11.2017 ТОВ «Євростандарт плюс» направило доповнення до скарги від 20.10.17 та просило вирішити питання щодо нарахованих штрафних санкцій.

Однак, 06.12.2017 Державною фіскальною службою листом відмовлено позивачу в розгляді скарги, у зв'язку з пропуском строку.

ТОВ «Євростандарт плюс» повторно 13.12.2017 направило скаргу, в якій просило вирішити питання щодо нарахованих штрафних санкцій.

30.12.2017 позивач отримав лист від Державної фіскальної служби України, де зазначено про відсутність заборгованості та наявність навіть переплати по сплаті єдиного внеску на суму 2550,39 грн. та про неможливість коригування індивідуальної картки платника щодо надмірно застосованої штрафної санкції.

Вважаючи, що оскаржуване рішення прийнято неправомірно, Товариство з обмеженою відповідальністю «Євростандарт Плюс» звернулося до суду з даним позовом.

Суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України, Податкового кодексу України, Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов'язкового державного соціального страхування в обов'язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов'язкового державного соціального страхування (п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» - надалі по тексту також Закон).

Платниками єдиного внеску є: 1) роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами. (п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону)

Відповідно до вимог п. п. 1- 4, 12 ч. 2 ст. 6 цього Закону платник єдиного внеску зобов'язаний: 1) своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; 2) вести облік виплат (доходу) застрахованої особи та нарахування єдиного внеску за кожним календарним місяцем і календарним роком, зберігати такі відомості в порядку, передбаченому законодавством; 3) допускати посадових осіб органу доходів і зборів до проведення перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, а до проведення перевірки щодо достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню, та для призначення пенсій - посадових осіб органів Пенсійного фонду за наявності направлення та/або наказу про перевірку та посвідчення осіб, надавати їм передбачені законодавством документи та пояснення з питань, що виникають у процесі перевірки; 4) подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов'язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв'язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю; 12) виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом. (ч. 11 ст. 9 Закону)

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», нарахування і сплати фінансових санкцій органами доходів і зборів, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів визначено Інструкцією про порядок формування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування від 20.04.2015 № 449 (надалі по тексту - Інструкція).

Згідно з положеннями розділу VI Інструкції до платників, які не виконали визначені Законом обов'язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції у порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Розрахунок фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

Відповідно до вимог п. 5.1 розділу V Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України № 454 від 09 вересня 2013 року (надалі по тексту - Порядок № 454) у разі виявлення помилки у звіті страхувальник право до закінчення терміну подання цього звіту повторно сформувати та подати звіт органу доходів і зборів за місцем взяття на облік. Чинним вважається останній електронний або паперовий звіт, поданий до закінчення термінів подання звітності, визначених цим Порядком.

Як убачається з матеріалів справи, після отримання другого (уточненого) звіту відповідачем не анульовано попередній, з огляду на що внаслідок задвоєння виникла недоїмка, з якої надалі нараховувались штрафні санкції. Проте, суд звертає увагу на те, що наявними у матеріалах справи доказами (виписки за період з 08.2014 - 12.2014) підтверджується факт своєчасної сплати позивачем єдиного внеску на загальнообов'язкове соціальне страхування за вищевказаний період, що також зазначено і в листі Державної фіскальної служби України від 04.12.2017 № 28580/6/99-99-13-02-0115.

Враховуючи вищевикладене, звертаючи увагу на те, що матеріали справи не містять, а відповідачем не надано належних доказів щодо порушення позивачем вимог законодавства по сплаті єдиного соціального внеску, внаслідок чого було прийняте оскаржуване рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 18.10.2017 № , суд приходить до висновку про необґрунтованість та протиправність такого рішення, у зв'язку з чим воно підлягає скасуванню.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 74 - 77, 241 - 247, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євростандарт Плюс» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № від 18.10.2017 про застосування до ТОВ «Євростандарт Плюс» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску у розмірі 6130,93 грн.

Присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євростандарт Плюс» (, вул. Цурупинська, 2, м. Київ, 03190) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (, вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) понесені ним витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762,00 грн. ( одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні).

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено за правилами, встановленими ст.ст. 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко