Справа № 820/312/18
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2018-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2018 р. № 820/312/18

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Мельников Р.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо припинення виплати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1) пенсії з 01.03.2016;

- зобов'язати Ізюмське об'єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області відновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1) виплату пенсії та сплатити заборгованість за весь період, починаючи з 01.03.2016 року.

Ухвалою суду від 26.01.2018 року в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовлено; позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - залишено без руху; надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн.

При цьому, зі змісту ухвали суду вбачається, що підставою для відмови у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору слугував висновок суду про не надання заявником жодних доказів відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат або доказів незадовільного майнового стану, а також не надання доказів можливості позивача сплатити судовий збір в майбутньому.

Через канцелярію суду від представника позивача на виконання ухвали суду від 26.01.2018 року надійшов лист від 21.02.2018 року, у додатках до якого долучено заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, клопотання про відстрочення оплати судових витрат, клопотання про витребування доказів.

Зі змісту поданого клопотання про відстрочення сплати судового збору вбачається, що представник позивача посилаючись на ухвалу суду від 26.01.2018 року вказує на неможливість надання на вимогу суду податкової декларації про доходи, довідки про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо, з огляду на не віднесення позивача до осіб, які відповідно до положень Податкового кодексу України, подають податкові декларації, вік позивача його стан непрацездатної особи та наявність єдиного джерела доходу, а саме пенсії.

При цьому, представником позивача вказано, що розмір судового збору 704,80 грн. перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача, оскільки пенсія неотримується з 01.03.2016 року. Також, представником позивача окремо заявлено клопотання, з метою доказу відсутності інших доходів, витребувати у Державної фіскальної служби відомості про доходи одержані ОСОБА_1 за попередній календарний рік.

Вивчивши матеріали позовної заяви та поданих представником позивача клопотань, суд зазначає наступне.

Згідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.5 ст.161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Вказане положення кореспондується із ч.3 ст. 44 КАС України, відповідно до якої учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" установлено у 2018 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2018 року - 1762,00 гривень.

Як вбачається з позовних вимог, позивач звернулася до суду із вимогою немайнового характеру, а отже станом на час подання адміністративного позову (17.01.2018 року) ставка судового збору за подання до суду даного позову становить 704,80 грн.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, у розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Як вже було зазначено судом вище, представником позивача у поданому клопотанні вказано про неможливість надання на вимогу суду податкової декларації про доходи, довідки про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо.

Суд вважає за необхідне вказати, що зазначення судом в якості можливого доказу майнового стану позивача податкової декларації про доходи, довідки про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо не позбавляє позивача можливості надання до суду в обґрунтування заявленого клопотання будь-яких доказій, які на його думку можуть свідчити про тяжкий майновий стан.

При цьому, відповідно до положень ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, представник позивача під час повторного подання до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору не надав жодних доказів, які б могли свідчити про неможливість позивача здійснити оплату судового збору.

В той же час, представник позивача подав до суду клопотання про витребування доказів з метою підтвердження відсутності доходів у позивача.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із ч.1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

З дослідження поданого представником позивача клопотання про витребування доказів у Державної фіскальної служби України вбачається, що останнє не містить переконливих доводів стосовно не можливості позивача надати докази, які просить витребувати представник.

З огляду на вищевказане суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про витребування доказів.

Стосовно заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору суд зазначає, що оскільки останнє не містить в собі підтвердження належними доказами незадовільного майнового стану позивача, а також можливості позивача сплатити судовий збір в майбутньому, то останнє не підлягає задоволенню.

З огляду на вище викладене суд зазначає, що на разі позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, а саме: не надано доказу сплати судового збору у розмірі 704,80 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою за відповідними реквізитами.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою за наступними реквізитами: УДКСУ в Основ'янському районі м. Харкова, код 37999628, банк ГУДКCУ в Харківській області, МФО 851011, рахунок 4011, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім'я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В позовній заяві зазначено місце реєстрації позивача, проте не вказано місця проживання або перебування, при цьому зазначена адреса для листування не дозволяє ідентифікувати її як адресу перебування або проживання ОСОБА_2 Отже, позивачу слід привести позовну заяву у відповідність з вказаними вимогами, вказавши своє місце проживання чи перебування.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

В задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ізюмського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 704,80 грн.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала в частині, що стосується вирішення клопотання про відстрочення сплати судового збору, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного оскарження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мельников Р.В.