Справа № 705/6173/16-а
Суддя: Мазуренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2018-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №705/6173/16-а
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2018 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Мазуренко Ю.В.

при секретарі Романовій О.М.

за участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Умань адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з відповідним позовом, в процесі розгляду якого в послідуючому на підставі його заяви у відповідній справі було проведено заміну відповідача на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України. В позові ним ставилось питання про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. В позові позивач вказує, що 15.10.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок УДАБІ у Черкаській області Сетраковим С.І., відповідно до постанови № 99 по справі про адміністративне правопорушення, на нього було накладено адміністративне стягнення за ч.7 ст. 96 КУпАП за те, що він ніби-то порушив вимоги ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 2, 3 ч.5 ст. 26, ч.8 ст. 36, ч.1 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 9 Порядку виконання будівельних робіт, зареєстрованої Управлінням ДАБІ у Черкаській області від 27.08.2015 р. В позові вказано, що адміністративне стягнення накладене за порушення ч.7 ст.96 КУпАП, в зв'язку із зазначенням ОСОБА_2 недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт зареєстрованої управлінням ДАБІ у Черкаській області 27 серпня 2015 року за № ЧК 26, але позивач в позові зазначив, що він вказану декларацію не подавав, будь-яких осіб на подання декларації не уповноважував та будівельні роботи не проводив. Позивач в позові вказує, що відповідно до договору купівлі-продажу він у 2006 році придбав нежитлову будівлю: тепловий пункт по АДРЕСА_1. Вказаний об'єкт нерухомості, на дату винесення постанови та на дату подання позовної заяви до суду, залишається в тому ж стані в якому його було придбано. Будь-яких дій щодо перепланування, самочинного будівництва, ремонту він не вчиняв. Позивач в позові посилається на те, що оскаржувана ним постанова винесена УДАБІ на підставі протоколу № 119 від 30.09.2015 року, акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.09.2015 р., припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 119 від 30.09.2015 р. Відповідну постанову він вважає неправомірною, винесеною на неповно з'ясованих та сфабрикованих матеріалах справи. Позивач в позові вказує, що вказані документи він взагалі не отримував, про розгляд справи про адміністративне правопорушення його не повідомляли, не викликали, копію протоколу та постанови не надсилали поштою. Про порушення його прав він дізнався 16 вересня 2016 року з постанови державного виконавця про арешт коштів боржника, що підтверджується копією постанови та конвертом з датою поштового відправлення. Після отримання постанови, він одразу 21 вересня 2016 року, не пізніше десяти днів, звернувся до суду з даним позовом. Тому позивач просить суду поновити строк звернення до суду з позовом та скасувати постанову № 99 Управління ДАБІ у Черкаській області від 15.10.2015 р. про накладення адміністративного стягнення.

Після надходження позову до суду, зарезультатом автоматизованого розподілу розгляд справи, її було визначено для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_9., яким 23 вересня 2016 року було винесено ухвалу про відкриття провадження у справі.

04 травня 2017 року керівником апарату Уманського міськрайонного суду Черкаської області було винесено розпорядження про призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ у зв»язку із закінченням у судді ОСОБА_9 п»ятирічного терміну повноважень судді.

04.05.2017 року за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи, вказану справу було визначено до розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., якою10 травня 2017 року було винесено ухвалу про прийняття справи до провадження. При цьому справа неодноразово призначалась до слухання із врахуванням навантаженості в Уманському міськрайонному суді на працюючих суддів.

29 червня 2017 року судом було винесено ухвалу, відповідно до якої було задоволено клопотання представника позивача про заміну відповідача у справі на належного.

Позивач, будучи належним чином повідомлений про місце, дату і час проведення судового засіданні, в судове засіданні не з»явився.

В судовому засідання представник позивача за довіреністю ОСОБА_1 позов підтримав, посилаючись на обставини викладені в позові та просив суд поновити строк звернення до суду, як пропущений з поважних причин та задовольнити позов в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позові.

Представник відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України,будучи належним чином повідомлений про місце, дату і час проведення судового засіданні, в судове засіданні не з»явився. При цьому, до суду було надано клопотання, в якому було зазначено про розгляд справи у відсутність представника із врахуванням заперечень на позов з додатками. Через канцелярію суду були надані письмові заперечення на позов , в яких представник позивача просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що відповідно до статей 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. за № 466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року за № 461 встановлено декларативний принцип на отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належить до І-ІІІ категорій складності. При цьому, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації. Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов , інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. В запереченні вказано, що за доручення Держбудінспекції України від 13.10.2014 № 40-743-д Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області (далі-Управління) в межах наданих повноважень розглянуло звернення народного депутата України ОСОБА_4 від 29.09.2014 № 3348/09/42 Інд, що надійшло листом з Генеральної прокуратури України від 09.10.2014 № 07/1/5-17505-14, стосовно дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт поруч із житловим будинком АДРЕСА_1. В зв'язку з тим, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва та з метою проведення повної та об'єктивної перевірки законності будівництва даного об'єкту, відповідно до-ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.9 «Порядку здійснення державного архітектурного контролю», затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011, Управлінням направлялися листи та пакети документів в органи Уманського MB УМВС України в Черкаській області від 07.11.2014 року та від 23.01.2015 року № Я-736/01-10, для забезпечення присутність суб'єкта містобудування, або його представників на перевірці та сприяння у здійсненні Управлінням заходів державного архітектурно-будівельного контролю та оформлення матеріалів перевірки (вхідний № 5238 від 07.11.2014 року та повторно вхідний від 23.01.2015 року). Результати дій органів MB УМВС відсутні. Тому управляння вимушене було звернутись до прокуратури м. Умані з проханням в сприянні проведення Перевірки (лист від 16.02.2015 року). Разом з цим в запереченні вказано, що управлінням ДАБІ у Черкаській області 27.08.2015 року за номером ЧК 26 було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню шпалерної продукції і надбудовою житлової мансарди ж адресою: АДРЕСА_1 замовник будівництва ОСОБА_2. В період з 22.09.2015 року по 28.09.2015 року проводилась позапланова перевірка достовірності даних зазначених в даній декларації. Замовника будівництва ОСОБА_2 було попереджено про місце, дату і час проведення перевірки повідомленням від 18.09.2015 року (фіксований чек про відправлення від 18.09.2015 року «Укрпошта») та в телефонному режимі по телефону зазначеному в зареєстрованій декларації (тел.. НОМЕР_1), про що зроблено запис в журналі «Обліку міжміських розмов». Під час зустрічі з замовником будівництва 22.09.2015 року та 25.09.2015 року жодних документів, які зазначені в зареєстрованій декларації (крім містобудівних умов та державного акту на землю) він не надав. 25.09.2015 року об 10 годині ранку в телефонному режимі його було попереджено про дату і час підписання акту перевірки (тел.НОМЕР_2), про що було зроблено запис в журналі «Обліку міжміських розмов»). ОСОБА_2 повідомив, що він не зможе з'явитись 28.09.2015 року через відсутність в місті. Тому посадовими особами Держархбудінспекції було написано службову записку на продовження терміну перевірки до 30.09.2015 року відповідно до законодавства. Попередньо, заявою ФОП ОСОБА_5 від 16.09.20015 року, яка зазначена в декларації, як проектувальник та відповідальна особа за здійснення авторського нагляду, спростовано будь-яке відношення ФОП ОСОБА_5 до даного об'єкту, тобто договір на розробку проектної документації не укладався та здійснення авторського нагляду на даному об'єкті не здійснювалося. Отже, відповідачем в запереченні вказано, що робочий проект по даному об'єкту відсутній. Також в запереченні вказано, що з попередніх пояснень ФОП ОСОБА_6 (інженера технічного нагляду) від 16.09.2015 року, було встановлено, що він не має будь-якого відношення до цього об'єкту, так як договору на здійснення технічного нагляду не укладав, хоча його дані зазначені в декларації. Отже, відповідачем в запереченні вказано, що технічний нагляд по даному об'єкту також не здійснювався. В зв'язку з наявністю перелічених пояснень, відповідачем було встановлено, що дані, зазначені в декларації про початок виконання будівельних робіт є недостовірними. По наслідкам перевірки, відносно замовника будівництва ОСОБА_2 було складено протокол № 119 про адміністративне правопорушення від 30.09.2015 року та надано приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Згідно з вимогами ч. 9 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Також, в запереченні вказано, що згідно з вимогами ч. 9 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N553 Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю визначено, що Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

- безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, щ підлягають обов язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

- видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльност будівельних норм, державних стандартів і правил.

Частиною 11 Постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» визначено, що замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених ним в повідомленні, декларації, на виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Тому в запереченні зазначено, що в зв'язку з виявленням недостовірних відомостей, які дають підстав вважати об'єкт самочинним, було прийнято рішення скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт, зареєстровану 27.08.2015 року за № 41 26 по об'єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерні шпалерної продукції з надбудовою житлової мансарди за адресою: АДРЕСА_1 замовник будівництва ОСОБА_2.

Таким чином, у запереченні на позов представником відповідача вказано, що при здійсненні заходів архітектурно - будівельного контролі посадовими особами Держархбудінспекції України виконувалися повноваження визначенні чинним містобудівним законодавством та діяли вони у спосіб, встановлений вищезазначеними нормативними актами.Вони вважають, що оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства, в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю. Крім того, вважають, що позивачем пропущений строк на оскарження, оскільки позивачу було достеменно відомо, як про здійснення позапланової перевірки в вересні 2015 року відносно відповідного об»єкту, так і про притягнення позивача ОСОБА_2 до відповідальності та накладення штрафу за адміністративне правопорушення.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача , перевіривши матеріали справи, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї грунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи.

Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єкт владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, визначені ст.286 КАС України.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У Конституції України Україну проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов'язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідачем до заперечення було додано протокол № 119 про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який складено 30.09.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, за результатами позапланової перевірки проведеної на об'єкті «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню шпалерної продукції з надбудовою житлової мансарди в АДРЕСА_1» (а.с.39). При цьому, в протоколі вказано, що ОСОБА_2 відмовився від підпису та надання письмових пояснень.

Судом встановлено, що відповідно до постанови № 99 по справі про адміністративне правопорушення від 15.10.2015 року, що винесена Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України позивача ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. (а.с.5). При цьому, даних про ознайомлення ОСОБА_2 з постановою № 99 в справі про адміністративне правопорушення від 15.10.2015 року - не має.

Постановою головного державного виконавця Уманського МВ ДВС ГТУЮ у Черкаській області про арешт коштів боржника від 12.09.2016 р. було накладено арешт на кошти, що містяться на рахунку(ах): в філії Черкаське ОУ АТ «Ощадбанк України» м. Черкаси, номер рахунку: НОМЕР_3, код валюти рахунку: 980, МФО 354507 та належать боржнику - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, у межах суми 18760 грн.(а.с.6)

Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 22.07.2008 року позивач ОСОБА_2 придбав земельну ділянку з усіма обтяженнями і сервітутами, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1., загальною площею 0,0319 га, згідно плану земельної ділянки. (а.с.31). Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_4 від 02.10.2008 року ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.2008 року за № 1-2967 є власником земельної ділянки площею 0,0319 га по АДРЕСА_1. для обслуговування виробничої майстерні по виготовленню шпалерної та бордюрної продукції. (а.с.32). При цьому, відповідно до договору купівлі-продажу від 30.08.2006 року ОСОБА_7 продала, а ОСОБА_2 придбав нежитлову будівлю - тепловий пункт, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт від 26.08.2015 р. розпочато реконструкцію нежитлової будівлі під майстерню шпалерної продукції з надбудовок житлової мансарди по АДРЕСА_1, технічний нагляд здійснює ОСОБА_8, проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_5 (а.с. 33).

Згідно містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 23.03.2015 року за № 174 по АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 02.10.2008 року серії НОМЕР_4, кадастровий номер НОМЕР_5 , - передбачається реконструкція нежитлової будівлі під майстерню шпалерної продукції з надбудовою житлової мансарди. (а.с.36)

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.09.2015 р. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил забудовником ОСОБА_2 та встановлено, що замовником вказані недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.08.2015 р. за № ЧК 26. Відповідальність за дане правопорушення передбачено ч.8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.9 «Порядку виконання будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року за № 466. (а.с.38)

Відповідно до припису № 119 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.09.2015 р., складеного Управлінням ДАБІ у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, було виявлено порушення допущені замовником будівництва - ОСОБА_2, в приписі вказано, що ним були вказані недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Управлінням ДАБІ у Черкаській області від 27.08.2015 р. за № ЧК 26, а саме:

1) в декларації вказано, що наказом замовника за № 1 від 21.08.2015 року затверджено робочий проект реконструкції нежитлової будівлі в майстерню продукції з надбудовою житлової мансарди по АДРЕСА_1 - насправді ж у замовника відсутня проектна документація на об'єкт (хоча в декларації зазначено, що проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_5.) чим порушено вимоги ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 2 та 3 ч. 5 ст. 26, ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

2) в декларації вказано, що наказом № 18/15 від 21.08.2015 р. призначено головного інженера проекту, головного архітектора проекту та відповідальну особу проектувальника, що здійснює авторський нагляд - ОСОБА_5 (із пояснення ФОП ОСОБА_5 наданого 16.09.2015 року - договір на виготовлення робочого проекту та на здійснює авторського нагляду по даному об'єкту не заключався);

3) в декларації зазначено особу, яка здійснює технічний нагляд на об'єкті - ОСОБА_6 (пояснення ОСОБА_6 від 16.09.2015 р. спростовується будь-яке відношення до цього об'єкту, договір на здійснення технічного нагляду не заключався). Відповідальність за дане правопорушення передбачено ч.8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 9 «Порядку виконання будівельних робіт», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. за № 466. (а.с. 40)

В Постанові Управління ДАБІ у Черкаській області № 99 по справі про адміністративне правопорушення від 15.10.2015 р., що була надана відповідачем до заперечення, вказано про необхідність усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил до 30.10.2015 р. (а.с.41). В резолютивній частині вказаної постанови відсутні дані про суб'єкта відносно якого ставляться вимоги про усунення виявлених порушень та в ній відсутні дані про ознайомлення з її текстом ОСОБА_2 (є посилання на факт відмови від підпису, який належним чином не оформлений - акт відповідачем на підтвердження відповідного факту не надавався).

Згідно наказу Управління ДАБІ у Черкаській області № 153 від 01.10.2015 р. про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт було скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 27.08.2015 р. № ЧК 26 на об'єкт «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню шпалерної продукції з надбудовою житлової мансарди» по АДРЕСА_1 (а.с.45)

Відповідно до положень ст. 96 КУпАП в ній передбачена відповідальність за порушення законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва ( бланкетна норма).

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма субєктами містобудування.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно вимог статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до ч.1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання будівельних робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками, об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після надання повідомленням про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Суд вважає, що постанова № 99 від 15.10.2015 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 7 ст. 96 КУпАП, є незаконною, у зв'язку з порушенням процедури притягнення позивача ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої КУпАП, та в зв'язку з тим, що постанова не вмотивована ( в т.ч. належним чином не описана об'єктивна сторона правопорушення) і не підтверджена доказами, які б свідчили про вчинення ОСОБА_2. адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУпАП, а тому підлягає скасуванню.

За нормами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов»зана з»ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом»якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з»ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження у адміністративні справі є своєчасне. Всебічне, повне і об»єктивне з»ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

В статті 283 КУпАП вказано, що за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Одночасно підставою для розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення .

Відповідно до ст.ст. 256, 283 ч. 2 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Відповідно до п.2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Однак, при винесенні оскаржуваної постанови, посадовою особою зазначені вимоги закону не враховані, оскільки у матеріалах справи відсутні докази, що позивач не забезпечив проведення перевірки в тому обсязі (складання матеріалів перевірки, ознайомленні із результатами перевірки, наданні заперечень, зауважень пояснень до перевірки, додаткових документів тощо; підпису та отримання відповідних екземплярів матеріалів перевірки), тобто відповідачем не надано суду доказів, про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення про яке йдеться в ч.7 ст. 96 КУпАП.

Крім того, при винесенні постанови були порушені права позивача, передбачені ст. 268 КУпАП, зокрема, суду не надано доказів, що позивач був належним чином (під розписку, рекомендованим листом, телеграмою, тощо,) повідомлений про час та дату розгляду справи, розгляд справи було здійснено без участі ОСОБА_2 При цьому, надані відповідачем документи, ніяким чином не підтверджують подію правопорушення та не спростовують доводи адміністративного позову.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП - орган ( посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено правопорушення (об'єктивна сторона), чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо.

Відповідно до ст. 288 КУпАП, постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено:… 3) постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим кодексом.

Відповідно до ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ст. 293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень:

1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення;

2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд;

3) скасовує постанову і закриває справу;

4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідач, на виконання ухвали суду від 23 вересня 2016 року про відкриття провадження, надав письмові заперечення на адміністративний позов, проте, не надав доказів в підтвердження своїх доводів та спростування доводів позивача.

За перевіркою матеріалів справи, звертаючись до суду з вказаним позовом позивач та його представник заявляв клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому зазначив обставини, з якими пов'язує поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою цієї ж статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строку, який обчислюється з дня вручення постанови. При цьому, слід ураховувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки, за наявності поважних причин його пропуску, такий строк може бути поновлено.

Таким чином, при викладених вище обставинах, суд вважає, що є підстави для поновлення строку оскарження постанови, оскільки із даною постановою позивач належним чином у встановлені законодавством строки ознайомлений не був і участі при розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення не приймав. Судом встановлено, що із змістом вказаної постанови позивач ознайомився лише після відкриття виконавчого провадження та повідомлення його про наявність виконавчого провадження на підставі відповідної постанови.

Тобто, судом достовірно встановлено, що позивач ОСОБА_2 не викликався та не був присутнім при винесені оскаржуваної ним постанови - 15.10.2015 р., а дізнався про її існування лише після того, як отримав постанову головного державного виконавця Уманського МВ ДВС про арешт коштів боржника від 12.09.2016 р., яка була надіслана йому 14.09.2016 р., про що свідчить штамп «Укрпошти» на конверті, тому суд вважає, що причини пропуску строку позивачем ОСОБА_2 є поважними.

Таким чином, при викладених вище обставинах, суд вважає, що є підстави для поновлення строку оскарження постанови від 15.10.2015 року, що винесена головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Черкаській області Сетраковим С.І., щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 у вигляді штрафу в розмірі - 8500 грн., та визнання відповідної постанови неправомірною і її скасування. Тому є підстави для закриття провадження по справі.

Беручи до уваги вищевикладене , оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів наданих позивачем окремо, а також достатність і взаємний зв'язок цих доказів у їх сукупності,суд вважає, що має бути визнана протиправною та скасована постанова Управління ДАБІ у Черкаській області за № 99 від 15.10.2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП в виді штрафу у розмірі 8500 гривен, а провадження по адміністративній справі закрито.

Відповідно до ст.ст. 1,3, ч. 2 ст. 19, ст.ст. 21 Конституції України, ст. ст. 2, 5, 19, 77, 121, 122, 205, 241-244, 246 КАС України та керуючись ст. ст. 33, 280, 283, 284, 289 КУпАП, суд -

П ОС Т А Н О В И В:

Поновити строк оскарження постанови Управління ДАБІ у Черкаській області № 99 від 15.10.2015 року у справі про адміністративне правопорушення.

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягненнязадовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області № 99 від 15.10.2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП України у виді штрафу в розмірі 8500 гривень. Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП України - закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.В. Мазуренко