Справа № П/811/1640/17
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2018-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 лютого 2018 року справа № П/811/1640/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Семененка Я.В.,

суддів: Бишевської Н.А. Добродняк І.Ю ,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Дніпрі апеляційні скарги Державного реєстратора прав на нерухоме майно Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області Демецької Тетяни Миколаївни та ОСОБА_5

на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 року (суддя - Пасічник Ю.П.) у справі № П/811/1640/17 за ОСОБА_3 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області Демецької Тетяни Миколаївни, третя особи на стороні відповідача ОСОБА_5 про оскарження рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно, -

в с т а н о в и В :

ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, в якому просила:

- визнати неправомірним та скасувати рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області Демецької Тетяни Миколаївни від 24.04.2017р. №34904257 про відмову в державній реєстрації права власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, розташовану - Кіровоградська область, Бобринецький район, Куйбишевська сільська рада, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_3;

- зобов'язати Державного реєстратора прав на нерухоме майно Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області Демецьку Тетяну Миколаївнуздійснити державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, розташовану - Кіровоградська область, Бобринецький район, Куйбишевська сільська рада, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_3.

В обґрунтування заявлених вимог позивач позивач посилався на те, що рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 25.04.2016р., залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 14.09.2016р. задоволено позов ОСОБА_3 про визнання недійсним договору міни від 19.12.2014р., укладеним між ОСОБА_3, від імені якої діяв ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та скасовано державної реєстрації права власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_5 На підставі вказаного рішення суду позивач звернулась до відповідача із заявою про проведення відповідних реєстраційних дій, але їй було відмовлено з тих підставі, що право власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_5 погашено. Вказані обставини стали підставою звернення з позовом до суду.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 листопада

2017 року позов задоволено. Постанова суду мотивована тим, що оскаржене рішення державного реєстратора не узгоджується з вимогами Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», який визначає вичерпні підстави для відмови у державній реєстрації права. Встановивши порушення прав позивача у спірних правовідносинах, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що належним способом поновлення порушеного права є зобов'язання відповідача вчинити дії щодо виконання рішення суду у спосіб, який визначений п.41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою КМУ від 26.10.2011р. №1141.

Не погодившись з постановою суду, відповідач та третя особа подали апеляційні скарги.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати постанову суду першої інстанції з огляду на те, що покладний на відповідача обов'язок щодо виконання судового рішення не може бути виконаний з тих підстав, що в результаті реєстрації права третьої особи на земельну ділянку були закритті попередні розділи щодо права власності на земельну ділянку за позивачем і відповідно відомості про таку земельну ділянку не містяться у Державному земельному кадастрі.

Третя особа в апеляційній скарзі просить скасувати постанову суду першої інстанції, а провадження у справі закрити з огляду на те, що вказаний спір не може бути розглянутий в порядку адміністративного судочинства, оскільки спірні правовідносини стосуються виконання цивільно-правової угоди.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст.311 КАС України.

Перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції, в межах доводів апеляційних скарг та заявлених вимог, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлені обставини справи свідчать про те, що рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 25.04.2016р. задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи на стороні відповідача - приватний нотаріус Задніпряний О.А, ФГ "Еталон-2014".

Визнано недійсним договір міни від 19.12.2014р., укладений між ОСОБА_3, від імені якої діяв ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_5, про обмін земельної ділянки площею 7,4202 га, розташовану - Кіровоградська область, Бобринецький район, Куйбишевська сільська рада, кадастровий номер НОМЕР_1, вартістю 113275 грн., на земельну ділянку площею 0,01 га, розташовану за адресою - Кіровоградська область, Бобринецький район, Новоградівська сільська рада, кадастровий номер НОМЕР_2, вартістю 153 грн.

Скасовано державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 7,4202 га, розташовану - Кіровоградська область, Бобринецький район, Куйбишевська сільська рада, кадастровий номер НОМЕР_1 за ОСОБА_5 (а.с. 10-13).

Вищевказане рішення суду залишено без змін апеляційною інстанцією (а.с. 14, 15).

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Цивільного процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

19.04.2017р. позивачем подано до відповідача рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області з метою його виконання.

Рішенням про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень від 24.04.2017р. №34904257, відповідачем було відмовлено у виконанні рішення суду з тих підстав, що в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності за гр. ОСОБА_5 на земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1 погашено (а.с. 16).

Правомірність та обгрунтованість вказаного рішення відповідача є предметом спору, який передано на вирішення суду.

За наслідками перегляду судового рішення, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

Так, суд першої інстанції правильно виходив з того, що вичерпний перелік підстав для відмови у державній реєстрації права визначено ч.1 ст.24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». При цьому, такого поняття як «погашення права» вказаний Закон взагалі не визначає.

З цих підстав, суд першої інстанції обґрунтовано вказав на протиправність оскарженого рішення відповідача.

Встановивши суть спірних правовідносин, суть першої інстанції правильно виходив із того, що у спірному випадку відповідача мав діяти у спосіб, що визначений Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який затверджено постановою КМУ від 26.10.2011р. №1141.

Так, пунктом 41 Порядку визначено алгоритм дій державного реєстратора в разі скасування на підставі рішення суду рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Для внесення записів про скасування державної реєстрації прав державний реєстратор вносить до відповідного розділу Державного реєстру прав такі відомості:

1) підстава для скасування державної реєстрації прав:

- назва документа;

- дата видачі документа;

- номер документа;

- ким виданий (оформлений) документ;

- додаткові відомості про документ;

2) реєстраційний номер, дата та час реєстрації заяви, на підставі якої вносяться записи про скасування державної реєстрації прав;

3) підстава для внесення записів про скасування державної реєстрації прав:

- назва рішення;

- дата формування рішення;

- індексний номер рішення;

4) прізвище, ім'я та по батькові державного реєстратора;

5) найменування органу державної реєстрації прав або найменування нотаріальної контори, назва нотаріального округу.

У результаті внесення записів про скасування державної реєстрації прав у відповідному розділі Державного реєстру прав державний реєстратор робить відмітку про скасування державної реєстрації прав.

У разі коли внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється щодо державної реєстрації переходу чи припинення речових прав, державний реєстратор робить відмітку про скасування державної реєстрації прав та поновлює записи про речові права на нерухоме майно, обтяження таких прав, що існували до проведення державної реєстрації прав.

У разі коли внесення записів про скасування державної реєстрації прав здійснюється щодо державної реєстрації прав на об'єкт нерухомого майна, який поділено чи частку з якого виділено, або на об'єкти нерухомого майна, що об'єднано, державний реєстратор робить відмітку про скасування державної реєстрації прав та відкриває закритий (закриті) розділ (розділи) Державного реєстру прав та відповідну (відповідні) реєстраційну (реєстраційні) справу (справи) на підставі прийнятого ним рішення про відкриття закритого розділу Державного реєстру прав та реєстраційної справи.

З огляду на положення вказаного Порядку, суд першої інстанції правильно виходив із того, що в разі виконання державним реєстратором, вищевказаних вимог Порядку, сторони, учасники правовідносин, стосовно яких мали б вчинитись реєстраційні дій, були б повернуті до попереднього стану, який існував до укладення позивачем та гр. ОСОБА_7 договору міни земельних ділянок, тобто право власності позивача на земельну ділянку площею 7,4202 га, кадастровий номер НОМЕР_1 було б поновлено.

Оскільки, у спірному випадку відповідачем, на виконання рішення суду, не було поновлено право позивача на земельну ділянку, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що у спірних правовідносинах мало місце порушення прав позивача.

Встановивши обставини справи, які свідчать про порушення прав позивача, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що належним способом захисту порушеного права є зобов'язання відповідача вчинити дії щодо виконання рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 25.04.2016р. у спосіб визначений пунктом 41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого ПКМУ від 26.10.2011р. №1141.

Як вбачається з апеляційної скарги відповідача, останнім не спростовуються вищенаведені висновки суду першої інстанції як щодо порушення прав позивача у спірних правовідносинах так і щодо необхідності вжиття заходів до захисту порушених прав. Натомість, відповідач посилається на те, що покладний судом обов'язок щодо виконання судового рішення не може бути виконаний з тих підстав, що в результаті реєстрації права третьої особи на земельну ділянку були закритті попередні розділи щодо права власності на земельну ділянку за позивачем і відповідно відомості про таку земельну ділянку не містяться у Державному земельному кадастрі.

Вказані доводи відповідача, на думку суду апеляційної інстанції, не можуть бути підставою для скасування судового рішення, оскільки вони не свідчать про правильність розгляду судом першої інстанції справи та обґрунтованість зроблених ним висновків. При цьому, суд апеляційної інстанції враховує, що порядок дій державного реєстратора у спірному випадку, який стосується виконання судового рішення, чітко визначений постановою КМУ від 26.10.2011р. №1141, із положень якого виходив суд першої інстанції визначаючи спосіб захисту порушеного права.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог апеляційної скарги відповідача.

Щодо вимог апеляційної скарги третьої особи, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, в апеляційній скарзі третя особа зазначає, що вказаний спір не є справою адміністративної юрисдикції, оскільки стосується виконання цивільно-правової угоди.

З такими доводами третьої особи суд апеляційної інстанції не погоджується з огляду на те, що вказаний спір виник не з приводу виконання чи не виконання умов цивільно-правової угоди, а з огляду на протиправність рішення державного реєстратора під час здійснення ним владних управлінських функцій (здійснення від імені Держави реєстрації права на нерухоме майно), яке прийнято з порушенням вимог законодавства, яким визначено порядок дій державного реєстратора під час здійснення державної реєстрації права на нерухоме майно.

Отже, у даній справі відсутній спір про право, а дослідженню підлягають виключено обставини, які свідчать про правомірність (неправомірність) оскарженого рішення державного реєстратора, як суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог апеляційної скарги третьої особи.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв'язку з чим підстав для його скасування не існує.

На підставі викладеного, керуючись статтями п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Державного реєстратора прав на нерухоме майно Бобринецької районної державної адміністрації Кіровоградської області Демецької Тетяни Миколаївни та ОСОБА_5 залишити без задоволення, а постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2017 року по справі №П/811/1640/17 - без змін.

Постанова набирає законної сили з 27.02.2018р. та може бути оскаржена до Верховного Суду у строки, визначені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Я.В. Семененко

Суддя: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк