Справа № 815/6633/17
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2018-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6633/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2018 року м. Одеса

Зала судових засідань №19

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

За участю секретаря - Гуманенко В.О.

За участю сторін:

Від позивача: Хабаров Г.В.- за довіреністю

Від відповідача: ОСОБА_2 - за довіреністю

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення штрафу (адміністративно-господарських санкцій) за порушення законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та зобов'язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

14 грудня 2017 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, в якому позивач просить суд (з урахуванням уточнень) стягнути з ФОП ОСОБА_3 (код НОМЕР_1) зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 до Державного бюджету України: за КДКБ 21091100 "Адміністративні штрафи та інші санкції", рахунок - 0009 (Суворовський район) отримувач - УДКСУ у м. Одесі Одеській області, код ЄДРПОУ -38016923, банк - ГУДКСУ в Одеській області, МФО 828011 штраф за п. 15, ч. 1, ст. 64 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" у розмірі від восьми до дванадцяти мінімальних заробітних плат; зобов'язати ФОП ОСОБА_3 (код НОМЕР_1) допустити Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області до здійснення перевірки закладу громадського харчування "ІНФОРМАЦІЯ_1" (ФОП ОСОБА_3) за адресою: АДРЕСА_2.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з метою проведення позапланової перевірки закладу громадського харчування «ІНФОРМАЦІЯ_1» відповідно до наказу Управління Держпродспоживслужби в м.Одесі № 42-В від 30.10.2017 року та направлення на проведення позапланового заходу №74 від 30.10.2017 р., за погодженням Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.10.2017р. №37-32-15/23199 та у зв'язку із зверненням фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам та законним інтересам, головними спеціалістами відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Управління Держпродспоживслужби в м.Одесі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 01.11.2017 року був здійснений вихід за адресою господарської одиниці ФОП ОСОБА_3: АДРЕСА_2. Адміністратору закладу було пред'явлено направлення на проведення перевірки та ознайомлено з підставами її проведення, а також пред'явлені службові посвідчення. Проте, адміністратором було відмовлено посадовим особам у доступі до потужностей по прямій вказівці керівництва. З метою отримання можливості проведення заходу державного нагляду та належного реагування на звернення громадянина спеціалістами Управління було зроблено декілька викликів Національної поліції за телефоном 102, однак станом на 14:30 год. вони не прибули. З огляду на зазначене посадовими особами контролюючого органу було складено акт про відмову у допуску посадових осіб до здійснення державного контролю від 01.11.2017 року. На підставі зазначеного акту та протоколу про правопорушення у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів від 30.11.2017 року, згідно ст.ст.64, 65 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» позивач вимагає в судовому порядку стягнути штраф з ФОП ОСОБА_3.

Ухвалою суду від 19.12.2017 року адміністративний позов Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Відстрочено позивачу сплату судого збору у розмірі 3200 грн. до ухвалення судового рішення у справі. Судом ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та призначено перше судове засідання на 18.01.2018 року.

18 січня 2018 року судом ухвалено відкласти розгляд справи на 13.02.2018 року у зв'язку із надходженням клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи для надання можливості подати відзив на позовну заяву.

13 лютого 2018 року протокольною ухвалою суду було оголошено перерву до 19.02.2018 року у зв'язку з викликом у судове засідання у якості свідків головних спеціалістів відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

У судовому засіданні 19.02.2018 року представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача адміністративний позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, в якому зазначено, що 01 листопада 2017 року під час візиту головних спеціалістів відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Управління Держпродспоживслужби в м.Одесі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до місця здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 безпосередньо ФОП ОСОБА_3 була відсутня не тільки за вищевказаною адресою, а і в м.Одеса взагалі. Після того, як вона була повідомлена, про візит представників Держпродспоживслужби не мала можливості прибути до місця негайно, уповноважених осіб не мала. Представники Держпродспоживслужби наполягали на терміновому допуску, але присутні особи таких повноважень не мали, про що також повідомили. Як зазначає представник відповідача, адміністратору закладу не надано право представляти ФОП ОСОБА_3 або діяти від її імені, тому спеціалістами Управління було зроблене хибне припущення про те, що Адміністратор є уповноваженою особою. Крім того, ФОП ОСОБА_3 не відмовлялась від допуску перевіряючих до потужностей, але мала законне право бути присутньою під час проведення позапланового заходу. Тому, не маючи змоги прибути негайно, ОСОБА_3 не вчинила порушення законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, а саме відмову у допуску посадових осіб компетентного органу до проведення заходу контроля.

Вислухавши пояснення представників сторін, покази свідків, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що 30.10.2017 року на підставі звернення громадянки ОСОБА_7 з питань реалізації в закладі громадського харчування «ІНФОРМАЦІЯ_1» неякісних та небезпечних харчових продуктів (куряче філе на грилі) за погодженням Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.10.2017 року №37-32-15/23199 та керуючись Законом України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Управлінням Держпродспоживслужби в м. Одесі прийнято наказ №42-В про проведення позапланової перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 з 01.11.2017 року по 02.11.2017 року за адресою здійснення господарської діяльності: 65045, АДРЕСА_2 ( заклад громадського харчування «ІНФОРМАЦІЯ_1»).

На підставі та з метою виконання наказу від 30.10.2017 року №42-В та направлення на здійснення позапланового заходу (перевірки) від 30.10.2017 року №74 головними спеціалістами відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Управління Держпродспоживслужби в м. Одесі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 01.11.2017 року здійснено вихід за адресою господарської одиниці ФОП ОСОБА_3: 65045, АДРЕСА_2.

Вищевказані спеціалісти контролюючого органу були допитані в судовому засідання в якості свідків.

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 показали що, після пред'явлення направлення на проведення перевірки, ознайомлення з підставами проведення перевірки та пред'явлення службових посвідчень адміністратором закладу було відмовлено посадовим особам контролюючого органу у допуску до здійснення позапланового заходу.

З метою фіксування відмови у допуску спеціалістів контролюючого органу до проведення заходу державного нагляду, перевіряючими було здійснено декілька викликів поліції за телефонним номером « 102», проте станом на 14:30 год. представники правоохоронних органів не прибули.

Перевіряючі повторно звернулись до адміністратора закладу громадського харчування «ІНФОРМАЦІЯ_1» з питання щодо допуску до проведення позапланової перевірки, однак їм було відмовлено з підстав відсутності керівництва в м. Одесі.

Судом встановлено, що 01 листопада 2017 року перевіряючими було складено акт про відмову у допуску посадових осіб компетентного органу до здійснення державного контролю, яким описані вищевказані події та зафіксовано відмову від допуску до перевірки з боку адміністратора закладу.

На підставі вищезазначеного акту 30.11.2017 року заступником начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Управління Держпродспоживслужби в м.Одесі ОСОБА_8 було складено протокол про правопорушення у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів ФОП ОСОБА_3 №003.

Як вбачається з протоколу від 30.11.2017 року, суть порушення - відмова у допуску посадових осіб компетентного органу до здійснення державного контролю, чим порушено вимоги п.5 ч.1 ст. 64 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності харчових продуктів»

Матеріали які стали підставою для складання зазначеного протоколу та сам протокол були направлені засобами почтового зв'язку на адресу ФОП ОСОБА_3, що підтверджується наявними в матеріалах справи фіскальними чеками та описом-вкладенням до поштового відправлення.

01.02.2018 року, під час розгляду справи в суді, за підписом начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Одеського міського управління Головного Управління Держпродспоживслужби в м.Одесі ОСОБА_9 складено акт про виявлення технічної похибки при складанні «Протоколу по правопорушення у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів» від 30.11.2017 року №003.

Актом від 01.02.2018 року виправлено технічну помилку, а саме: помилково зазначене посилання у протоколі на п.5.ч.1 ст. 64 Закону України ««Про основні принципи та вимоги до безпечності харчових продуктів» замінено на вірне - п.15 ч.1 ст. 64 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності харчових продуктів».

Враховуючи вищевикладене та посилаючись на положення п.15 ч.1 ст. 64 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності харчових продуктів» позивач звернувся з даним адміністративним позовом, в якому просить суд стягнути з ФОП ОСОБА_3 штраф у розмірі від восьми до дванадцяти мінімальних заробітних плат та зобов'язати ФОП ОСОБА_3 допустити Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області до здійснення перевірки закладу громадського харчування «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: АДРЕСА_2.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між учасниками справи, суд керуються наступним.

Порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї, визначається положеннями Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" № 771/97-ВР від 23.12.1997 року (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За змістом пункту 15 частини першої статті 64 Закону України Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", оператори ринку в разі порушення вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів несуть відповідальність в межах діяльності, яку вони здійснюють, за відмову у допуску посадових осіб компетентного органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених цим Законом. Це порушення тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб - у розмірі від дванадцяти до п'ятнадцяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі від восьми до дванадцяти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до ч.ч.8, 9 ст.65 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" розгляд справ про порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів здійснюється у судовому порядку відповідно до закону.

Заява про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, разом з іншими матеріалами надсилається до суду у 15-денний строк з моменту складення протоколу про правопорушення.

Водночас, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Частинами 1, 2 цього Закону визначено, що його дія поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

В розумінні частини першої статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.11 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» плановий чи позаплановий захід щодо суб'єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Як вбачається з матеріалів справи, не заперечується представником позивача та допитаними у якості свідків перевіряючими, останніми під час здійснення позапланового заходу державного контролю за адресою господарської одиниці фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 не встановлено належним чином особу, яка відмовила їм в допуску до проведення перевірки, не перевірено повноважень адміністратора закладу громадського харчування «Італьянський квартал», і взагалі не ідентифіковано особу, яка представилась адміністраторм зазначеного закладу.

Судом встановлено, що адміністратор вищевказаного закладу належить до професійної групи «Технічні службовці» (ДК 003.2010-4222) та діє у відповідності до посадової інструкції адміністратора.

При цьому, як вбачається з наявної в матеріалах справи посадової інструкції адміністратора, відповідно до переліку завдань , обов'язків та прав особи, яка займає посаду адміністратора, у останнього відсутні будь-які повноваження щодо представництва ФОП ОСОБА_3 у відносинах з контролюючими органами.

З огляду на зазначене, суд враховує доводи представника відповідача щодо помилковості висновків перевіряючих відносно наявності відповідних повноважень у адміністратора закладу як такі, що заслуговують на увагу.

Із положень статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» випливає, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Разом з цим, згідно ст.9 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» (надалі - Закон 771/97) під час здійснення державного контролю державні інспектори мають право: 1) безперешкодного доступу без попередження до потужностей під час роботи таких потужностей; 2) здійснювати інспектування будь-яких будівель, транспортних засобів, тимчасових та інших потужностей, випробувальних лабораторій, що розміщуються на потужностях і мають відношення до виробництва та/або обігу харчових продуктів; 3) проводити державний аудит постійно діючих процедур, що засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках; 4) інспектувати і відбирати зразки об'єктів санітарних заходів; 5) перевіряти документи щодо виконання операторами ринку вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів і отримувати їх копії; 6) проводити оцінку результатів лабораторних досліджень (випробувань) зразків об'єктів санітарних заходів для цілей державного контролю; 7) видавати приписи щодо усунення порушень вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів; 8) збирати докази, необхідні для обґрунтування порушення санітарних вимог, у тому числі відбирати зразки матеріалів і речовин, які підтверджують або документально фіксують порушення; 9) видавати розпорядження, накази про тимчасову заборону обігу об'єктів санітарних заходів, тимчасове припинення виробництва або його окремих процесів, якщо існує безпосередня загроза життю людей. Виробництво може бути зупинено не більш як на 10 календарних днів з поданням відповідної заяви до суду не пізніше наступного робочого дня після прийняття такого рішення згідно з цим Законом; 10) наносити позначку придатності на туші тварин або їх частини, одиницю упаковки з непереробленими харчовими продуктами тваринного походження; 11) заповнювати відповідну частину міжнародного сертифіката для вивезення (пересилання) вантажів харчових продуктів та/або інших об'єктів санітарних заходів з території України. Під час здійснення прикордонного державного контролю державні інспектори мають право: 1) перевіряти вантажі харчових продуктів та/або інші об'єкти санітарних заходів, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї; 2) заповнювати міжнародні сертифікати при ввезенні (пересиланні) на митну територію України вантажів харчових продуктів та/або інших об'єктів санітарних заходів. 3. Головні державні інспектори мають право: 1) видавати постанови про виправлення маркування харчових продуктів, інших об'єктів санітарних заходів; 2) видавати постанови про відкликання та/або вилучення з обігу об'єктів санітарних заходів, що не відповідають вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, створюючи безпосередню загрозу здоров'ю споживача; 3) у визначених законом випадках видавати розпорядження, накази, приписи про тимчасову заборону обігу об'єктів санітарних заходів, тимчасове припинення виробництва або його окремих процесів, що створюють безпосередню загрозу здоров'ю споживача. Виробництво може бути зупинено не більш як на 10 календарних днів; 4) видавати, тимчасово припиняти, анулювати та поновлювати дію експлуатаційних дозволів у передбачених цим Законом випадках; 5) залучати представників підрозділів правоохоронних органів відповідно до їх повноважень, визначених законом, виключно під час проведення заходів, спрямованих на ліквідацію спалахів інфекційних хвороб тварин, призначених для подальшого обігу.

Згідно ст.10 цього Закону під час здійснення державного контролю державний інспектор: 1) дотримується вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до цього Закону; 2) забезпечує конфіденційність інформації, яка становить комерційну таємницю, за винятком випадків, передбачених законом; 3) пред'являє документи, що засвідчують особу державного інспектора та повноваження на здійснення державного контролю, включаючи перелік об'єктів державного контролю, та надає і оформляє документи, що стосуються здійснення державного контролю.

Згідно ст.12 Закону державний контроль за харчовими продуктами та/або іншими об'єктами санітарних заходів здійснюється виключно компетентним органом. Компетентний орган може делегувати повноваження на здійснення державного контролю у встановлених законом випадках. Державний контроль здійснюється без попередження оператора ринку під час роботи потужності. Винятки становлять випадки, коли завчасне повідомлення є важливим фактором забезпечення результативності контролю, зокрема у разі планування проведення державного аудиту постійно діючих процедур, що засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках. Державний аудит постійно діючих процедур, що засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, проводиться за умови письмового повідомлення оператора ринку не пізніше ніж за три робочих дні до здійснення такого заходу. Державний контроль здійснюється із застосуванням актів державного контролю. Акт державного контролю має містити перелік питань для перевірки виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Кожне питання, що стосується перевірки, повинно містити посилання на вимогу нормативно-правового акта (статтю, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає виконанню (дотриманню). Перелік питань для перевірки, що включені до актів державного контролю, є вичерпним. Забороняється перевіряти питання, які: 1) відсутні в акті державного контролю; 2) не містять посилань на вимогу нормативно-правового акта (статтю, пункт, підпункт, абзац тощо), яка підлягає виконанню (дотриманню). Здійснення державного контролю без застосування акта державного контролю заборонено. Форми актів державного контролю затверджуються центральним органом виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів. Якщо під час здійснення державного контролю буде виявлено порушення вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, які не створюють безпосередню загрозу здоров'ю споживача, державний інспектор обмежується винесенням попередження оператору ринку про необхідність усунення виявлених порушень у технічно можливий термін, про що робить відповідний запис в акті державного контролю без оформлення протоколу про порушення. У разі неусунення оператором ринку виявлених порушень, як це зазначено в акті державного контролю, державний інспектор складає протокол про правопорушення відповідно до статті 65 цього Закону.

Відповідно до ст.19 Закону оператори ринку мають право: 1) одержувати в установленому порядку від компетентного органу: належним чином оформлені документи, що є результатом здійснення державного контролю потужностей та об'єктів санітарних заходів, які перебувають в управлінні оператора ринку, включаючи акти перевірок, приписи, розпорядження, протоколи, документи, на підставі яких оператор ринку або його посадові особи притягаються до відповідальності; іншу інформацію, пов'язану із здійсненням державного контролю потужностей та об'єктів санітарних заходів, що перебувають в управлінні оператора ринку; 2) не допускати до здійснення державного контролю державного інспектора, який не пред'явив перед початком проведення цього контролю посвідчення (направлення) на проведення заходу контролю, оформленого згідно з вимогами закону, та документ, що засвідчує особу державного інспектора. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування компетентного органу; найменування оператора ринку, а для фізичної особи - підприємця - прізвище, ім'я та по батькові, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження оператора ринку, місце проживання фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи компетентного органу зобов'язані пред'явити оператору ринку посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу компетентного органу, і надати оператору копію посвідчення (направлення). Посадова особа компетентного органу без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний контроль оператора ринку; 3) вимагати, в тому числі від державних інспекторів, зберігання та нерозголошення конфіденційної інформації, за винятком випадків, передбачених законом; 4) оскаржувати результати лабораторних досліджень (випробувань), у тому числі арбітражних; 5) замовляти та використовувати як докази результати арбітражних досліджень (випробувань); 6) оскаржувати рішення державних інспекторів; 7) звертатися за захистом своїх прав до суду; 8) вимагати відшкодування збитків, завданих внаслідок постачання їм непридатних до споживання, неправильно маркованих або небезпечних об'єктів санітарних заходів за умови їх використання та зберігання відповідно до інструкцій, наданих постачальником цих об'єктів санітарних заходів, або нормативно-правових актів; 9) бути звільненими за рішенням суду від відшкодування збитків, пов'язаних із непридатністю до споживання та/або небезпечністю об'єкта санітарних заходів, завданих внаслідок порушення іншими особами, в тому числі споживачами, вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів; 10) на відшкодування збитків, завданих неправомірними діями державних інспекторів; 11) застосовувати затверджені методичні настанови; 12) на безкоштовний доступ до законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, зокрема на офіційних сайтах державних органів, що їх прийняли/затвердили; 13) у разі відсутності в нормативно-правових актах України вимог щодо безпечності харчових продуктів, які планується виробляти, застосовувати параметри безпечності, що визначені в документах відповідних міжнародних організацій, у разі відсутності таких параметрів у документах відповідних міжнародних організацій - застосовувати параметри безпечності, що встановлені законодавством Європейського Союзу. Відповідність зазначеним у цьому розділі параметрам безпечності означає виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Положення цього пункту не поширюються на об'єкти, що підлягають державній реєстрації, згідно з вимогами цього Закону.

Проте в порушення вимог п.2 ч.1 ст.19 Закону в направленні №74 від 30.10.2017р. не зазначений предмет здійснення заходу, місце проживання ФОП ОСОБА_3.

Також відповідачем не надано суду звернення гр.ОСОБА_7 та погодження Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.10.2017р. №37-32-15/23199, тобто докази, які згідно ч.1 ст.6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є підставою для здійснення позапланового заходу.

Відсутність таких доказів надає підстави для висновку, що позивачем не доведена законність контрольного заходу стосовно відповідача, за результатами здійснення якого позивач звернувся до суду з вимогою застосування адміністративного господарського штрафу згідно п.15 ч.1 ст.64 Закону №771/97.

Відповідно до п.55 ч.1 ст.1 Закону №771/97 оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) - суб'єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об'єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об'єктів санітарних заходів. Оператором ринку також вважається агропродовольчий ринок.

Згідно п.15 ч.1 ст.64 Закону оператори ринку в разі порушення вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів несуть відповідальність в межах діяльності, яку вони здійснюють, за відмову у допуску посадових осіб компетентного органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених цим Законом у вигляді штрафу на юридичних осіб - у розмірі від дванадцяти до п'ятнадцяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі від восьми до дванадцяти мінімальних заробітних плат.

Згідно ст.65 Закону Провадження у справах про порушення законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів стосовно юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців здійснюється відповідно до вимог цього Закону. Протокол про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, за результатами здійснення заходу державного контролю мають право складати головні державні інспектори або їх заступники. Протокол про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, складається у двох примірниках. Один примірник протоколу вручається оператору ринку або уповноваженій ним особі, другий - зберігається у компетентного органу. Форма протоколу про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів. У протоколі про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, зазначаються: 1) дата і місце його складення; 2) посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; 3) відомості про оператора ринку; 4) прізвище, ім'я, по батькові особи, яка притягається до відповідальності за порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів; 5) місце, час вчинення і суть правопорушення; 6) нормативно-правовий акт, який передбачає відповідальність; 7) місцезнаходження свідків і потерпілих, якщо вони є; 8) пояснення особи, яка притягається до відповідальності; 9) інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол про правопорушення підписується особою, яка його склала, та фізичною особою - підприємцем, яка притягається до відповідальності за порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, або уповноваженою нею особою, а у разі провадження у справі щодо оператора ринку - юридичної особи - уповноваженою ним особою. За наявності свідків і потерпілих протокол підписується такими особами. У разі відмови від підписання протоколу фізичною особою - підприємцем, яка притягається до відповідальності за порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів, або уповноваженою нею особою, а у разі провадження у справі щодо оператора ринку - юридичної особи - уповноваженою ним особою в протоколі робиться відповідний запис. Зазначені особи мають право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також зазначають мотиви своєї відмови від його підписання. Розгляд справ про порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів здійснюється у судовому порядку відповідно до закону. Заява про правопорушення, передбачені статтею 64 цього Закону, разом з іншими матеріалами надсилається до суду у 15-денний строк з моменту складення протоколу про правопорушення. Сплата штрафу не звільняє оператора ринку харчових продуктів від обов'язку щодо усунення допущеного правопорушення, а також від відшкодування заподіяної внаслідок такого правопорушення шкоди (завданих збитків). У випадках, передбачених частиною першою статті 64 цього Закону, компетентний орган має право прийняти рішення про тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів, що несуть загрозу для здоров'я та/або життя людей, строком не більш як на 10 календарних днів з поданням відповідної заяви до суду не пізніше наступного робочого дня після прийняття такого рішення. Тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів понад строк, зазначений у частині одинадцятій цієї статті, можливе виключно за рішенням суду на строк, необхідний для усунення виявлених порушень, погоджений з виробником. Оператор ринку має право відновити виробництво та/або обіг харчових продуктів, якщо: 1) компетентний орган не подав до суду заяви про тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів у визначений частиною одинадцятою цієї статті строк; 2) суд не прийняв будь-якого рішення до закінчення строку тимчасового припинення, зазначеного у рішенні компетентного органу; 3) суд прийняв рішення на користь оператора ринку; 4) компетентний орган відкликав заяву до суду або скасував рішення про тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів; 5) за результатами перевірки компетентним органом усунуто порушення, які стали причиною тимчасового припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів відповідно до частин одинадцятої та дванадцятої цієї статті. Суд одночасно з прийняттям рішення за заявою про тимчасове припинення виробництва та/або обігу харчових продуктів на користь оператора ринку вирішує питання щодо скасування рішення компетентного органу про тимчасове припинення виробництва та/або обігу зазначених продуктів.

Дослідивши докази, надані позивачем, суд констатує, що вчинення порушення у вигляді відмови у допуску посадових осіб до здійснення державного контролю, про яке йдеться в позовній заяві, мало місце 01.11.2017р., проте протокол про правопорушення, передбачене ст.64 Закону, за результатами здійснення контрольного заходу 01.11.2017р. був складений тільки 30.11.2017р.

Поряд з цим, протокол про правопорушення від 30.11.2017р. №003 складений ОСОБА_8 - заступником начальника відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарії Управління Держспоживслужби в м.Одесі, при цьому відомості про те, що вона за посадою є головним державним інспектором чи заступником в протоколі відсутні.

Відповідні докази відсутні і у матеріалах справи.

Слід також зазначити, що форма протоколу згідно ч.3 ст.65 Закону є затвердженою компетентним органом та передбачає необхідність зазначення в протоколі, зокрема, викладення суті порушення із зазначенням абзаців, пунктів, частин, статей нормативно-правових актів, які було порушено (затверджено наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 11.09.2015р. №354, зареєстровано Міністерством юстиції України 28.09.2015р. за №1154/27599).

Проте у протоколі від 30.11.2017р. таких даних немає, замість цього вказується, що встановлено порушення п.5 ч.1 ст.64 Закону, тобто норма, яка передбачає відповідальність за правопорушення, а не саме правопорушення (як вказує позивач в позовній заяві - це п.8 ч.2 ст.20 Закону).

Відповідно до ст.74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В протоколі зазначено, що мала місце відмова в його отриманні (не відомо, хто відмовився та хто був присутній при його складанні 30.11.2017р. у м.Одесі, вул.7-ма Пересипська,6 - за місцезнаходженням Управління).

Але відповідно до ч.ч.6,7 ст.65 Закону в протоколі робиться запис у разі відмови від підписання фізичною особою-підприємцем, який притягується до відповідальності, які в такому разі мають право подати пояснення та зауваження щодо змісту протоколу, які до нього додаються, а також зазначити мотиви своєї відмови від його підписання.

Оскільки передбачені законом відомості в протоколі взагалі відсутні та враховуючи, що цей доказ вчинення ФОП ОСОБА_3 правопорушення був оформлений не у місці проведення контрольного заходу та майже через місяць після цього, суд дійшов висновку, що протокол №003 від 30.11.2017р. не є допустимим доказом вчинення відповідачем правопорушення, відповідальність за яке передбачена п.15 ч.1 ст.64 цього Закону у розумінні положень ст.74 КАС України.

Згідно ст.75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

У судовому засіданні проведено демонстрацію відеозапису з відеофіксацією факту відмови відповідача від допуску до проведення контрольного заходу 01.11.2017р., здійсненою перевіряючими на електронний носій (компакт-диск) згідно ст.220 КАС України та заслухані пояснення учасників справи з цього приводу.

За змістом ст.75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Вказаний доказ позивача суд не може визнати достовірним доказом, оскільки з нього неможливо встановити дійсні обставини справи при вирішенні питання, з ким саме спілкувались при намаганні здійснити контрольний захід працівники Управління, яка особа їм відмовила у допуску до перевірки (П.І.Б.) та чи отримала ця особа відповідні повноваження від ФОП ОСОБА_3.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч.1.2 ст. 76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Позивач не довів вчинення ФОП ОСОБА_3 правопорушення, відповідальність за яке передбачене п.15 ч.1 ст.64 Закону, отже без законних на те підстав вимагає стягнення штрафу в судовому порядку.

Суд визнає необґрунтованою вимогу зобов'язати ФОП ОСОБА_3 допустити Управління до здійснення перевірки закладу громадського формування «ІНФОРМАЦІЯ_1» за адресою: м.Одеса, вул.Преображенська, 62, адже питання наявності підстав для допуску (недопуску) до такої перевірки визначаються безпосередньо законом.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення адміністративного позову Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч.2 ст.133 КАС України якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

З огляду на те, що ухвалою суду від 19.12.2017 року позивачу було відстрочено сплату судового збору у розмірі 3200 грн. до ухвалення рішення у справі та з урахуванням часткової сплати судового збору у розмірі 1600 грн. відповідно до платіжного доручення №844 від 26 грудня 2017 року, розмір судового збору який підлягає стягненню з Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань до спеціального фонду Державного бюджету України, становить 1600 грн.

Керуючись ст.ст. 139, 143, 241, 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення штрафу (адміністративно-господарських санкцій) за порушення законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у розмірі 1600,00 (одна тисяча шістсот)грн. 00коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення складено 27.02.2018 року у зв'язку із тимчасовою непрацездатністю судді з 20.02.2017р. по 23.02.2017р. включно.

Суддя М.М. Аракелян

.