Справа № 826/1432/18
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

20 лютого 2018 року м. Київ№ 826/1432/18

Окружний адміністративний суд м.Києва в складі судді Смолія І.В., при секретарі судового засідання Острович Е.С., розглянувши в підготовчому судовому засідання питання щодо залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправною бездіяльності та визнання дозволу від 18.10.2012 №ЗП 87 недійсним

за участю представники сторін:

від позивачів: ОСОБА_2

від відповідача: Гаврилюк Е.В.

В С Т А Н О В ИВ:

До Окружного адміністративного суду м.Києва звернулась з позовом ОСОБА_1 (надалі також - позивач) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі також - відповідач) про визнання протиправною бездіяльності та визнання дозволу від 18.10.2012 №ЗП 87 недійсним, зокрема просять суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державної архітектурно-будівельної інспекції, що полягала в нездійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, а саме в невжитті достатніх та необхідних заходів державного примусу щодо виявлення незаконного будівництва, його припинення, усунення порушень містобудівного законодавства по об'єкту «Будівництво житлового комплексу; вул. Бородінська/пров. Зірковий, м. Запоріжжя»;

- визнати недійсним дозвіл на виконання будівельних робіт від 18.10.2012 №ЗП 87.

Представником відповідачем на адресу суду подано клопотання про залишення позову без розгляду в зв'язку з пропуском строку звернення до суду та зазначає, що позивачеві стало відомо з листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області від 12.06.2017 №1008-23.5/1712. Однак, до суду звернувся 20.01.2018, що є порушення строку звернення до суду в розумінні ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Представником позивача, зазначено, що законодавство не містить граничного строку щодо вжиття заходів з державного архітектурно-будівельного контролю, правопорушення відповідача щодо допущення ним бездіяльності носять триваючий характер, тому порушення прав позивача у даному випадку не обмежене певним моментом перебігу. Отже початок перебігу позовної давності весь час автоматичного відсувається з кожним новим днем такої бездіяльності.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України перебачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за змістом ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов'язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

В даному адміністративному позові, позивачем оскаржується дозвіл на виконання будівельних робіт від 18.10.2012 №ЗП 7 виданий Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізький області, щодо будівництва житлового комплексу в м. Запоріжжі, вул.Бородинська/пров.Зірковий.

З матеріалів справи, вбачається, що відповідно до Договору №0128008-Б від 13.06.2008 укладеного між ТОВ «Константа» (Продавець) та ОСОБА_4 (Покупець) (дівоче прізвище ОСОБА_1). Предметом даного договору є те, що продавець зобов'язується передати у власність покупця пакет облігацій. Облігація надає право на придбання 0,01 (однієї сотої) квадратного метру загальної площі квартири в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1. Отже, позивач при укладенні даного договору повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Щодо посилань позивача на лист від 12.06.2017 №1008-23.5/1712, суд зазначає наступне.

17.02.2011 прийнято Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідно до якого Державна архітектурно-будівельна інспекція у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, веде єдиний реєстр отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів, який формується на підставі інформації, поданої відповідними інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю.

Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасуванні та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп'ютерної бази даних визначено Порядком ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджених наказом Мінрегіона 24.06.2011 №92.

Згідно ч.3 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр). Внесення даних до реєстру з присвоєнням реєстраційного номера здійснюється на підставі інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її отримання.

Доступ користувачів до даних реєстру здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

З моменту видачі оскаржуваного дозволу, діяв загальнодоступний безоплатний офіційний сайт відповідача. Отже, позивач мав можливість отримати офіційну інформацію про наявність оскаржуваного дозволу.

Враховуючи наведені обставини, позивач міг та повинен був дізнатись про обставини, що слугували підставою для звернення до суду з даним позовом.

Позивачем/представником позивача не наведено будь - яких доводів та не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення до суду. Клопотання про поновлення строку звернення до суду не надав.

Відповідно ч.3 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги те, що позивачами не наведено обставин, які б свідчили про поважність пропуску строку звернення до суду та матеріали справи свідчать про недотримання позивачем строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що позивачем пропущений строк на звернення до суду без поважних причин, підстав для поновлення цього строку не має, у зв?язку з чим позовна заява підлягає залишенню без розгляду відповідно до вимог ст.123 КАС України.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст.122, 123, 241, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд м.Києва, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною бездіяльності та визнання дозволу від 18.10.2012 №ЗП 87 недійсним

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Смолій І.В.