Справа № 826/2838/17
Суддя: Мацедонська В.Е.
Дата ухвалення: 2018-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/2838/17 Головуючий у І інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач: Мацедонська В.Е.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Мацедонської В.Е.,

суддів Лічевецького І.О., Мельничука В.П.,

при секретарі Горяіновій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 грудня 2017 року (дата складання повного тексту не зазначена) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення,-

в с т а н о в и в:

22 лютого 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив визнати протиправним і скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року, винесений головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. відносно ОСОБА_2

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 грудня 2017 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції з мотивів неповного з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків дійсним обставинам, неправильного застосування судом норм матеріального права та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що невиконання позивачем припису відбулось через дії державного органу, який діяв всупереч вимогам законодавства та на момент проведення перевірки позивач здійснив усі можливі та необхідні дії для отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, крім того, позивач не знав і не міг знати про дату та час проведення перевірки та не міг відмовитись від підписання акту перевірки від 28 грудня 2016 року, оскільки перебував на робочому місці.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції залишити без змін, зазначивши, що позапланова перевірка була проведена посадовою особою Департаменту в присутності замовника будівництва - ОСОБА_2, який не використав свого права щодо внесення зауважень до акту перевірки, відмовився від отримання акту від 28 грудня 2016 року та припису від 28 грудня 2016 року. Оскільки в ході проведеної перевірки встановлено, що позивачем не виконано вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року є правомірним, обґрунтованим та таким, що виданий виключно з врахуванням норм чинного законодавства, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законом.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, та перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що з липня 2016 року ОСОБА_2 здійснювалась реконструкція квартири АДРЕСА_1 у Дніпровському районі м.Києва, яка належить позивачу на праві приватної власності, на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві 29 червня 2016 року за №КВ69, із визначенням категорії складності об'єкту ІІ.

За результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті Реконструкція квартири АДРЕСА_1, встановлено, що проектна документація розроблена без отримання основної складової вихідних даних, а саме: містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, оскільки проект передбачає зміну зовнішньої конфігурації квартири шляхом прибудови приміщень до першого рівня квартири із зайняттям простору даху будинку, чим порушено п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», п.1 ч.5 ст.26, ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», головний архітектор проекту розробив та передав замовнику будівництва проект реконструкції, розроблений з порушенням вимог законодавства та будівельних норм, чим порушено вимоги ст.26 Закону України «Про архітектурну діяльність», замовник будівництва вніс недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт, а саме в частині надання інформації щодо отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено вимоги ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

20 вересня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві Євдокименком А.В. видано ОСОБА_5 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається з 20 вересня 2016 року зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, усунути допущені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 20 грудня 2016 року.

На підставі необхідності перевірки виконання вимог припису від 20 вересня 2016 року Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві, головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_2 на об'єкті будівництва Реконструкція квартири АДРЕСА_1, за результатами якої встановлено, що замовником будівництва - ОСОБА_2 не виконані вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року, а саме: не отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, що є порушенням вимог п.3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв'язку з чим складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року.

З метою усунення виявлених порушень, 28 грудня 2016 року головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року, яким вимагається привести до попереднього стану: квартиру АДРЕСА_1 відповідно до технічного паспорту, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, виготовленого 06 грудня 2013 року інвентаризаційна справа №142383; дах 22 поверху житлового будинку АДРЕСА_1, на якому виконані будівельні роботи із прибудови приміщення до квартири АДРЕСА_1, відповідно до технічного паспорту, виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, виготовленого 06 грудня 2013 року інвентаризаційна справа №142383.

Вважаючи, що вказаний припис від 28 грудня 2016 року є протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що оскільки в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_2 не виконано вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року складений посадовою особою Департаменту є правомірним, обґрунтованим та таким, що виданий виключно з урахуванням норм чинного законодавства, в межах повноважень та у спосіб, передбачений законом.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудов територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» .

Частиною 1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.4 ст.41 вищезазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 наведеного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п.7, 9 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.п.11, 13, 14 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).

Пунктом 19 цього Порядку передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п.21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, 11 жовтня 2016 року головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою затверджено Акт приймання-передавання документів №38, відповідно до якого Департаменту передано документацію, пов'язану з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об'єктів І, II та III категорій складності, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачено п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».

Так, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було передано до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) документацію, пов'язану зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1, а саме: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20 вересня 2016 року; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 20 вересня 2016 року; протокол про адміністративне правопорушення від 20 вересня 2016 року; постанову по справі про адміністративне правопорушення від 04 жовтня 2016 року №121.

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позапланову перевірку позивача з огляду на необхідність перевірки виконання вимог припису від 20 вересня 2016 року Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 23 грудня 2016 року №б/н, наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва від 17 жовтня 2016 року №60 та у присутності замовника будівництва - ОСОБА_2 За наслідками перевірки було складено акт перевірки від 28 грудня 2016 року, припис про усунення порушень від 28 грудня 2016 року, протокол про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2016 року.

В наведених документах, складених за наслідком проведення позапланової перевірки, зазначено, що ОСОБА_2 відмовився від їх отримання, у зв'язку з чим акт, припис та протокол були направлені засобами поштового зв'язку.

Таким чином, службовими особами відповідача дотримано встановлений порядок проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Апелянт стверджує, що він не був присутній під час проведення перевірки та не відмовлявся від отримання складених за результатами перевірки документів, оскільки 28 грудня 2016 року він перебував на робочому місці, про що подано довідку ТОВ «Інститут Укрдорпроект» від 28 липня 2017 року вих.№ВЛ-ЗП-544-07/17.

Колегія суддів критично оцінює посилання апелянта на зазначену довідку, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2016 року наведені відомості, відповідно до яких особа ОСОБА_2 була посвідчена паспортом серії НОМЕР_1, виданим Ватутінським РУ ГУ МВС України в м.Києві 27 листопада 1997 року, що свідчить на користь того, що позивач був присутній під час проведення перевірки та складання відповідних документів, а також пред'явив документ, що посвідчує особу.

Крім того, згідно направлення для проведення позапланової перевірки від 23 грудня 2016 року строк дії направлення визначений з 23 грудня 2016 року по 29 грудня 2016 року, тобто перевірка проводилась не один день, а залучена до матеріалів справи фотофіксація об'єкта будівництва від 23 грудня 2016 року, свідчить про те, що з 23 грудня 2016 року перевірка розпочалась на об'єкті.

За наслідками проведеної перевірки встановлено, що позивачем не виконано вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року, а саме не отримано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, що не заперечується позивачем.

З матеріалів справи вбачається, що 16 листопада 2016 року позивач звернувся до Центру надання адміністративних послуг з заявою про отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, до якої було додано розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва, копії заяви власників нежилих приміщень №439, №74, №86, копію свідоцтва про право власності та копію витягу, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією опису документів, що надано до ЦНАП.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №109 від 07 липня 2011 року (в редакції, що була чинною на час спірних правовідносин) затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, відповідно до п.п.2.1-2.3 якого містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Для будівництва об'єктів, передбачених частиною четвертою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження можуть надаватися без документів, що засвідчують право власності чи користування земельною ділянкою.

Відповідно до ч.4 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Листом від 06 грудня 2016 року №1611/16/01/012/27-16 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача, що для подальшого опрацювання виготовлення зазначених містобудівних умов та обмежень земельної ділянки йому необхідно надати документи на право власності на площу 68,79 кв.м, яка приєднується до квартири АДРЕСА_1, оскільки надано правовстановлюючі документи на нерухоме майно лише на 116,8 кв.м, а також надати згоду балансоутримувача житлового будинку та співвласника багатоквартирного будинку. Містобудівний розрахунок доповнити інженерним забезпеченням. Департамент повернеться до розгляду звернення після надходження необхідних матеріалів у встановленому порядку.

Апелянт зазначає, що невиконання ним вимог припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року відбулось у зв'язку з неправомірною відмовою Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у видачі містобудівних умов та обмежень, хоча ОСОБА_2 були вчинені всі залежні від нього дії з метою виконання вимог зазначеного припису та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки.

В той же час, матеріали справи не містять жодних доказів оскарження позивачем відмови у наданні містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, що була викладена у листі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06 грудня 2016 року №1611/16/01/012/27-16, що свідчить про фактичну згоду ОСОБА_2 з наданою відповіддю. Крім того, на час перегляду справи судом апеляційної інстанції позивачем також не надано доказів щодо отримання містобудівних умов та обмежень, що свідчить про невиконання вимог припису від 20 вересня 2016 року і на даний час.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на те, що супровідний лист №073-3767, яким позивачу було направлено акт перевірки, припис про усунення порушення та протокол про адміністративне правопорушення датований 27 грудня 2016 року, в той час, як відповідні документи складались 28 грудня 2016 року, оскільки наведене являється технічною помилкою та жодним чином не свідчить про протиправність спірного рішення.

Посилання апелянта про неповідомлення його відповідачем про проведення перевірки також є необґрунтованим, оскільки відповідач листом від 13 грудня 2016 року №073-3046 повідомив позивача про проведення перевірки, даний лист згідно поштового штемпелю на конверті був направлений 14 грудня 2016 року, однак несвоєчасно отриманий позивачем, оскільки 21 грудня 2016 року та 24 грудня 2016 року поштове повідомлення залишалось позивачу. Помилково зазначений індекс на конверті не свідчить про направлення повідомлення на іншу адресу, оскільки доставка відбувалась до місцем об'єкта: АДРЕСА_2.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частинами 1, 2 ст.2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28 грудня 2016 року винесено головним державним інспектором інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Якимчук М.С. за наявності передбачених законодавством підстав, з огляду на невиконання ОСОБА_2 вимог припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві від 20 вересня 2016 року, спірне рішення відповідача винесено на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, є обґрунтованим, прийнятим з урахуванням всіх обставин, що мають значення для справи та відповідає вимогам ч.2 ст.2 КАС України, у зв'язку з чим відсутні підстави для визнання його протиправним та скасування, оскільки права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, відповідачем не порушені.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 грудня 2017 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 28 лютого 2018 року.

Головуючий суддя В.Е.Мацедонська

Судді І.О.Лічевецький

В.П.Мельничук