Справа № 639/7486/17
Суддя: Баркова Н. В.
Дата ухвалення: 2018-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 639/7486/17
Провадження №2-а/639/40/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2018 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі: головуючого - судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря - Тіщенко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської митниці Державна фіскальна служба про скасування постанови в справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

15.12.2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Харківської митниці Державної фіскальної служби (надалі Харківської митниці ДФС) про скасування постанови в справі про порушення митних правил.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.12.2017 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

28.12.2017 року позивачем вказані в ухвалі Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.12.2017 року недоліки були усунуті.

03.01.2018 року позовна заява ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова прийнята до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі, яка призначена до розгляду в підготовчому засіданні на 02.02.2018 року.

До початку підготовчого засідання представник відповідача надіслав відзив на позовну заяву, позивачем відповідь на відзив не надана.

02.02.2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова підготовче провадження за даною позовною заявою закрито, справа призначена до судового розгляду по сутіна 11 годин 30 хвилин 12.02.2018 року.

Як вбачається з матеріалів позову, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Харківської митниці ДФС та просить суд визнати незаконною та скасувати постанову даного органу у справі про порушення митних правил № 0853/80700/17 від 07 грудня 2017 року, якою позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною 3 статті 470 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 8 500,00 грн. Також позивач просить присудити з Державного бюджету України на його користь понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн. 00 коп., а провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 3 статті 470 МК України закрити в зв'язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

При цьому ОСОБА_1 із даною постановою не погоджується і вважає її незаконною виключно з підстав розгляду справи за його відсутності за наявності клопотання від нього про відкладення розгляду справи (порушення статті 526 МК України). Позивач зазначає, що він 29.06.2017 року через пункт пропуску «Виступовичі-Нова Рудня» Житомирської митниці ДФС ввіз на митну територію України транспортний засіб «OPELCOMBO», державний реєстраційний номер Р.Литва JTK892 з метою транзиту (особисте використання).Харківською митницею ДФС 16 серпня 2017 року складено протокол про порушеним митних правил за № 0853/80700/17 по факту скоєння (на думку органу ДФС)порушення строку транзитних перевезень, передбаченого частиною 3 статтею 470 МК України без попереднього отримання від нього інформації (пояснень) про підстави та обставини недотримання ним строків транзиту, зокрема, позивач звертає увагу, що він не отримував запрошення від Харківської митниці ДФС для проведення митної перевірки щодо транспортного засобу, яке відбулося 13 липня та 28 липня 2017 року, про що позивач дізнався постфактум вже з вищезазначеного протоколу, в якому було вказано, що розгляд справи відбудеться 19.10.2017 року о 15.00 годині за адресою Харківської митниці ДФС.

Згодом, на адресу позивача надійшов лист про запрошення його 22.09.2017 року о 10.00 годині прибути до Харківської митниці ДФС з питання проведення митної перевірки. 13.09.2017 року позивач направив повідомлення на адресу митниці, в якому просив вищезазначене питання не розглядати по суті за його відсутності у зв'язку з неможливістю прибути 22.09.2017 року, однак зазначив прибуде 19.10.2017 року, як було вказано у протоколі.Проте, у зв'язку з хворобою та тим, що ОСОБА_1 знаходився на лікування, він завчасно 14.10.2017 року направив клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату. Пізніше позивача було запрошено на розгляд справи на 02.11.2017 року на 15.00 годин. Однак, позивач 30.10.2017 року направив на адресу Харківської митниці ДФС клопотання про пернесення розгляду справм у зв'язку із знаходженням на повтороному лікуванні, а також надав копію довідки про знаходження на лікуванні з 17 по 20 жовтня 2017 року. Згодом позивачу надійшов лист від Харківської митниці ДФС про перенесення розгляду справи на 07.12.2017 року. 04.12.2017 року ОСОБА_1 надіслав на електронну та поштову адресу митниці лист з клопотанням про перенесення розгляду справи на іншу дату у зв'язку із неможливістю прибуттяв строк, вказаний у листі, через повторне знаходження на лікуванні із зобов'язанням надати підтверджуючі документи.

Однак, як зазначає позивач, всупереч ч.4 ст. 526 Митного кодексу України , а також статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Харківська митниця ДФС необгрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, шо мають значення для прийняття рішення, бездотримання принципу рівності перед законом, не пропорційно, без дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, без врахування права особи на участь у процесі прийняття рішення, а також незважаючи на те, що позивач перебував на лікуванні (довідка долучається), 07.12.2017 року незаконно винесла постанову в справі про порушення митних правил № 0853/80700/17.

При цьому ОСОБА_1 зазначає, що частинами 1, 4 статті 526 МК України передбачено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується доадміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. При цьому клопотання про перенесення розгляду справи від 04.12.2017 року позивача було проігноровано, у зв'язку з чим він позбавлений прав, закріплених у ст. 498 МК України, а також обмежений в ефективному засобі юридичного захисту в національному органі (митниці), чим порушено статтю 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Позивач також звертає увагу на те, що положеннями МК України не визначено гранічної кількості раз відкладення розгляду справи про порушення митних правил, а у ст. 526 МК України не зазначено, що особа зобов'язана надавати конкретне обґрунтування причин і підстав клопотання перенесення розгляду справи про порушення митних правил, а також надати документи, що підтверджують поважність причин неявки. Позивач в обґрунтування незаконності постанови Харьківської митниці ДФС також посилається на ряд рішень районних судів, вважаючи, що в них викладені правові позиції.

Також, позивач просить присудити з Державного бюджету України на його користь понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн, посилаючись на положення КАС України, якими передбачено: якщо рішення, ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, повідомлений належним чином про день, час і місце проведення судового засідання, надав клопотання на підставі ч.3 ст. 194 КАС України про розгляд справи за його відсутності або в порядку письмового провадження.

Представник Харківської митниці ДФС в судове засідання не з'явився, надав клопотання про розгляд справи за відсутністю представника Харківської митниці ДФС та надіслав письмовийвідзив суду і позивачу з копією матеріалів справи про порушення митних прави №0853/80700/17 у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.3 ст. 470 МК України.

У відзиві представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі, проти позову заперечує та вважає, що висновки, викладені в оскаржуваній постанові, відповідають фактичним обставинам справи, оскільки провадження у справі проведено повно та об'єктивно, матеріалами справи доведено вину та наявність ознак порушення митних правил за ч. 3 ст. 470 МК України у діях громадянина ОСОБА_3, що підтверджується наступним. Як зазначає представник відповідача, ОСОБА_1 жодного разу не з'явився до митниці для надання пояснень по суті справи, при цьому він також не вчинив жодних дій для припинення вчинення правопорушення, тобто так і не здійснив завершення транзиту на момент винесення постанови, що підтверджується даними Центральної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС України, що містяться в матеріалах справи про ПМП № 0853/80700/17

30.08.2017 року ОСОБА_1 було направлено повістку з пропозицією з'явитися 22.09.2017 року до Управління протидії митним правопорушенням Харківської митниці ДФС для опитування. Повістка отримана матір'ю гр. ОСОБА_1 02.09.2017, проте для проведення опитування ОСОБА_1 не з'явився без надання будь-яких пояснень чи клопотань. Як вказує представник відповідача, до позову ОСОБА_4 додає повідомлення від 13.09.2017 року, яким нібито доводить до відома Харківської митниці ДФС про неможливість прибуття 22.09.2017 року, проте це є, на думку представника відповідача, нічим іншим, як спробою ввести в оману суд, оскільки такий лист до митниці не надходив.

До Харківської митниці ДФС 18.09.2017 року надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, оскільки, як вказує ОСОБА_1, знаходиться на лікуванні. Представник відповідача звертає увагу суду, що вказане клопотання датоване 14.10.2017 року, а до митниці надійшло 18.09.2017 року (вх. № 200/інші/20-70-08), що підтверджується штампами на конверті оператора поштового зв'язку, описом вкладення цінного листа, а також витягом з Автоматизованої інформаційної системи «Управління документами».При цьому, митницею отримано довідку з лікарні, надану ОСОБА_1 разом з черговим клопотанням про перенесення розгляду справи від 30.10.2017 (вх. №282/інше/20-70-08 від 31.10.2017). У зазначеній довідцівказано, що вона видана позивачу в тому, що він знаходився на амбулаторному лікуванні з 17.10.2017 року по 20.10.2017 року з приводу гострого респіраторного вірусного захворювання.

Виходячи з викладеного, представник відповідача вважає, що ОСОБА_1 взагалі не мав на меті прибути на розгляд справи, оскільки заздалегідь (у вересні) підготував вищевказане клопотання та «передбачив» своє знаходження на лікуванні на момент розгляду справи.

Незважаючи на таке зловживання ОСОБА_1 своїми правами, Харківською митницею ДФС було перенесено розгляд справи з 19.10.2017 року на 02.11.2017 року, про що повідомлено ОСОБА_1 листом від 20.09.2017 № 5954/20/20-70-20-02.

Харківською митницею ДФС 17.10.2017 року отримано наступне клопотання про перенесення розгляду справи (вх. №232/інше/20-70-08), датоване так само 14.10.2017 року, у якому знову вказувалось, що ОСОБА_1 знаходиться на лікуванні і 19.10.2017 року не зможе особисто бути присутнім на розгляді справи. Разом з цим ОСОБА_1 повідомив, що йому надійшов лист від Харківської митниці ДФС про перенесення розгляду справи на 02.11.2017 року і зазначив, що прибуде на вказану дату.

31.10.2017 року Харківською митницею знову отримано клопотання про перенесення розгляду справи (вх. №282/інше/20-70-08), в якому було зазначено, що ОСОБА_1 не зможе прибути на розгляд справи у зв'язку з перебуванням на лікуванні та зобов'язався надати підтверджуючі документи після перебігу його лікування. Так, ОСОБА_1 черговий раз клопотав про перенесення справи і надав вищевказану довідку з лікарні.

Як вказує представник відповідача, Харківською митницею ДФС було перенесено розгляд справи з 02.11.2017 року на 07.12.2017, про що проінформовано ОСОБА_1 листом від 03.11.2017 року № 7179/00-5/20-70-20-02.

04.12.2017 Харківською митницею ДФС отриманоклопотання про перенесення розгляду справи (вх. №336/інше/20-70-08), в якому було зазначено що ОСОБА_1 на сьогоднішній день повторно знаходиться на лікуванні, у зв'язку з чим 07 грудня 2017 рокуне зможе особисто бути присутнім при розгляді його справи.

Так, ОСОБА_1 черговий раз клопотав про перенесення справи і надав довідку з лікарні, у якій вказано, що вона видана ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 в тому, що він знаходився на амбулаторному лікуванні з 31.10.2017 року по 04.11.2017 року з приводу гострого респіраторного вірусного захворювання.

Представник відповідача зазначає, що справа про адміністративне правопорушення повинна бути розглянута своєчасно та в розумні строки, тобто без невиправданих зволікань, а також з врахуванням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого положеннями МК України.

При цьому, як зазначає представник відповідача, ОСОБА_1 жодного разу не скористався своїм правом на надання пояснень, однак такі пояснення могли бути надані ним в письмовій формі разом з клопотаннями або у будь-який зручний для нього час. Права ОСОБА_1 були роз'яснені у протоколі про порушення митних правил та у листах Харківської митниці ДФС.

Крім того, представник відповідачазвертає увагу, що позивач окрім зловживання своїми процесуальними правами, грубо ігнорує вимогимитниці та продовжуєпорушувати закон, оскільки начас розгляду справи факт вивозу автомобіля «OPELCOMBO», реєстраційний номер JTK892 за даними ЦБД ЄАІС ДФСУ не зафіксовано.

Представник відповідача також зазначає, що вимога позивача про стягнення на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ДФС судових витрат зі сплати судового збору за подання адміністративного позову є такою, що не підлягає задоволенню.

Суд, дослідивши письмові докази, які знаходяться в матеріалах справи, доводи сторін, викладені в позові та відзиві, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 488 МК України провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил. Статтею 486 МК України визначені завдання та зміст провадження у справі про порушення митних правил.

Так, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у ст. 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв'язку з оскарженням.

Провадження у справах про порушення митних правил, як передбачено ст.489 МК України здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Такі дані встановлюються, зокрема поясненнями особи, яка притягується до відповідальності.

Згідно зі ст. 95 МК України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб); 2) для залізничного транспорту - 28 діб; 3) для авіаційного транспорту - 5 діб; 4) для морського та річкового транспорту - 20 діб; 5) для трубопровідного транспорту - 31 доба; 6) для трубопровідного транспорту (з перевантаженням на інші види транспорту) - 90 діб.

До строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у ст.192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Частиною першою ст. 381 МК України передбачено, що громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу.

Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Відповідно до частини третьої ст. 470 МК України перевищення встановленого ст. 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як свідчать матеріали справи, станом на 16.08.2017 (на момент складання протоколу про порушення митних правил) та на 07.12.2017 (на момент винесення оскаржуваної постанови у справі про порушення митних правил) автомобіль марки «OPELCOMBO», державний реєстраційний номер Р.Литва JTK892 за межі митної території не вивезено, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначає про порушення процедури притягнення його до адміністративної відповідальності посадовими особами Харківської митниці ДФС при винесенні оскаржуваної постанови в частині розгляду справи про порушення митних правил за його відсутності. При цьому, позивач не зазначає про відсутність складу правопорушення, передбаченого частиною 3 ст. 470 МК України, в його діях.

Згіднозі статтею 526 МК України справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З позовної заяви та матеріалів справи вбачається, що позивач був своєчасно повідомлений про місце і час розгляду справи про притягнення його до відповідальності за порушення митних правил, проте у визначений час на розгляд справи про порушення митних правил ОСОБА_1 неодноразово не з'явився.

Так, 16.08.2017 року головним державним інспектором відділу оперативного реагування управління протидії митним правопорушенням Харківської митниці ДФС складено протокол про порушення митних правил №0853/80700/17 щодо ОСОБА_1 за ч.3 ст. 470 Митного кодексу України (а.с.84-87). На 22.09.2017 року повісткою ОСОБА_1 викликався для опитування, але не зявився (а.с.119) Розгляд справи призначено на 19.10.2017 року, про що повідомлено ОСОБА_1 За клопотанням позивача від 18.09.2017 року (а.с.89-91)та за клопотанням ОСОБА_1 від 14.10.2017 року (а.с.94-96) розгляд справи перенесено на 02.11.2017 року (а.с.92), а в подальшому також за клопотанням ОСОБА_1 від 30.10.2017 року (а.с.98-101) розгляд справи перенесено на 07.12.2017 року (а.с.103). Однак ОСОБА_1 04.12.2017 року знов подано клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату (а.с.78-80). Однак, 07.12.2017 року заступником начальника Харківської митниці ДФС розглянуті матеріали справи про порушення митних правил у відсутність ОСОБА_1, останній визнаний винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст. 470 Митного кодексу України та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму 8500 грн. (а.с. 75-76). До всих цих клопотань позивачем направлені Харківській митниці ДФС лише дві довідки про знаходження його на амбулаторному лікуванні з 17.10.2017 року по 20.10.2017 року, а також з 31.10.2017 року по 04.11.2017 року, яке співпало з датами розгляду справи (а.с.81, 101) і про випадки вказаних хвороб позивач знав завчасно, що вбачається з дат звернення його з клопотаннями. Однак, тільки в суд ОСОБА_1 представлена копія довідки про знаходження його на амбулаторному лікуванні з 04.12.2017 року по 08.12.2017 року (а.с.24). За таких умов, суд приходить до висновку, що відомості, зазначені позивачем в клопотаннях про відкладення розгляду справи не можна вважати поважними, а сам факт подання клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на встановлені законом строки не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

Подальше відкладення розгляду справи про порушення позивачем митних правил могло призвести до порушення митним органом законодавчо визначених строків для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинене правопорушення.

Відповідно до частини першої ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. Відповідно до ст. 498 МК України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 ст. 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Суд, надаючи оцінку діям відповідача, вважає, що вони вчинені у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням доказів, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова Харківської митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0853/80700/17 від 07.12.2017 року, якою позивача визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян на суму 8 500 грн. , відповідає вимогам п.3 ч. 2 ст. 2 КАС України, тобто прийнята обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для її прийняття.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил зобов'язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами. Враховуючи викладене, судом не вбачається підстав для скасування постанови у справі про порушення митних правил № 0853/80700/17 від 07.12.2017, згідно якої позивача визнано винним у порушенні митних правил, передбачених частиною 3 ст. 470 МК України, оскільки при винесенні оскаржуваної постанови заступник начальника Харківської митниці ДФС України діяв в межах наданих йому повноважень, в передбачений законом спосіб, що доведено представником відповідача в судовому засіданні на підтаві наданих суду доказів, тому позовні вимоги ОСОБА_1задоволенню не підлягають.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.За змістом положень ст.487 Митного кодексу України провадження у справах про порушення митних правил в частині, що не регулюється цим Кодексом здійснюється відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.Зважаючи на те, що Митний кодекс України не встановлює пільг щодо сплати судового збору при оскарженні постанов у справі про порушення митних правил, при тому, що ці постанови передбачають застосування до особи адміністративної відповідальності, вбачається, що особа, яка оскаржує таку постанову в порядку адміністративного судочинства теж звільняється від сплати судового збору відповідно до ч.4 ст.288 КУпАП.

Таким чином, оскільки позивач при зверненні до суду з даним позовом був звільнений від сплати судового збору, суд вважає необхідним повернути ОСОБА_1 зайво сплачений ним судовий збір в розмірі 640 грн. відповідно до квитанції № 0.0.915763830.1 від 14.12.2017 року (а.с.3).

Керуючись ст.ст.2, 9, 19, 73-77, 122, 139, 143, 205, 241-246, 250, 268-272, 286 КАС України, ч.4 ст. 288 КУпАП, ст.ст. 95, 192, 467, 470, 486, 488, 489, 495, 508, 522, 526 МК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенніпозовної заяви ОСОБА_1 до Харківської митниці Державна фіскальна служба про скасування постанови в справі про порушення митних правил - відмовити.

Зобов'язати Управління Державної казначейської служби України в Новобаварському районі м. Харкова ГУ ДКСУ в Харківській області повернути ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії НОМЕР_1, виданий Жовтневим РВ ГУМВС України в Харківській області 19.07.2001 року, судовий збір, сплачений відповідно до квитанції № 0.0.915763830.1 від 14.12.2017 року у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень 00 копійок за подання до Жовтневого районного суду м. Харкова позовної заяви до Харківської митниці Державна фіскальна служба про скасування постанови в справі про порушення митних правил.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційног інстанції зав наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного адміністративного суду протягом 30 днів здня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 28.02.2018 року.

Суддя Н.В.Баркова