Справа № 826/23026/15
Суддя: Лічевецький І.О.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

22 лютого 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Мацедонської В.Е., розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2018 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Дарницького районного управління юстиції у місті Києві, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Міністерство юстиції України, Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві, ОСОБА_2 про визнання протиправним рішення,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 січня 2016 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2017 року відкрито провадження за вказаною заявою та призначено судове засідання.

26 вересня 2017 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява позивача про виправлення описки в ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.04.2017 року.

За твердженням ОСОБА_1, під час судового засідання 26 вересня 2017 року суддя зазначив, що вказану заяву ним отримано та відмовив у її розгляді.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просив скасувати усну ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 вересня 2017 року.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 29.01.2018 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження у зв'язку із оскарженням рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню.

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2018 року, а саме:

- до яких обставин у апеляції відносяться ст.ст.185,293,294 КАСУ, на які в ухвалі КААС суд послався, і чому у мотивувальній частині ухвали не наведено жодної обставини із апеляції, тому яким нормам КАСУ такі дії суду відповідають, без чого і чому склад суду вважав при підписанні свою ухвалу правовою, а не свавільною і оціночною?

- яким чином при самовільній зміні судом 1-ї інстанції складу учасників процесу у його справі та при виклику в судове засідання тільки сторін спору, а не учасників процесу, ухвала КААС від 29.01.18р. з недостовірним і неповним наведениям істотних обставин у апеляції відповідає керівним для адмінсудів роз'ясненням ВАСУ у п.4 постанови Пленуму ВАСУ від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адмінсправі»: «За змістом ст.159 КАСУ судове рішення повинно бути законним і обгрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з урахуванням юридичної сипи правового акта в ієрарархії національного законодавства, що регулюе спірні правовідносини, подібні правовідносини (аналогія закону), або за відсутності такого закону - на підставі конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права), принципів верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини при дотримання норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адмінсправі, підтверджених тими доказами, які були досліджені під час судового розгляду справи з урахуванням вимог ст.70 КАСУ щодо належності та допустимості доказів або обставин, які не підлягають доказуванню, та висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними"?

- з чого, на підставі ним наведеного і йому незрозумілого, колегія суддів КААС, очолювана головуючим суддею Лічевецьким І.О., вважала, що ухвалу КААС від 29.01.18р. вчиняла у відповідності до норм ч.З ст.196 КАСУ: «Головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адмінсудочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи", - і що ці вимоги не ігнорувала, і що свідомо та з наміром (ст.24 ККУ) кримінальні правопорушення (злочини), передбачені у ККУ, не здійснювала, а саме: - по ст.364 - зловживання службовим положенням; - по ст.366 - підробка матеріалів справи; - по ст.367 - недбале виконання службових обов'язків; - по ст.375 - постановлення суддею (суддями) завідомо неправосудного рішення, ухвали, постанови? І це при тому, що суддя адмінсуду при здійсненні правосуддя сліпо підкорятися всім без винятку положенням законодавства не повинен, нормативні акти має критично оцінювати з погляду Конституцію, і що суддя після принесення присяги повинен підкорятися лише Конституції, яка є гарантом прав людини I громадянина.

Стаття 254 КАС України передбачає, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Дослідивши текст ухвали від 29.01.2018 року суд дійшов висновку, що він є чітким та зрозумілим, ухвала не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння.

Додатково колегія суддів звертає увагу заявника, що роз'ясненню підлягає резолютивна частина судового рішення, а не його мотивувальна частина.

За таких обставин, суд вважає, що підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали від 29.01.2018 року відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 254, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2018 року - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Касаційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала складена в повному обсязі 22 лютого 2018 р.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя В.П.Мельничук

суддя В.Е.Мацедонська

Головуючий суддя Лічевецький І.О.

Судді: Мацедонська В.Е.

Мельничук В.П.