Справа № 804/677/18
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2018 року Справа № 804/677/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_2
представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_5 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, -
23.01.2018 року ОСОБА_5 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якій просить:
- визнати незаконним та скасувати наказ № 5271 від 27.12.2017 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого відділення Широківського відділу поліції Криворізького відділу поліції ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_5.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_5 проходить службу в поліції, на посаді слідчого слідчого відділення Широківського відділу поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні слідчим СВ Широківського ВП Криворізького ВП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 30.05.2017 р. у приміщенні Широківського ВП допитано у якості свідка ОСОБА_10 та лише 12.06.2017 р. винесено постанову про призначення судово-ґрунтознавчої експертизи і 12.06.2017 р. допитано у якості свідка ОСОБА_6
Проте, під час складання протоколу слідчим Кудіновим Р.Г. у порушення вимог п.1 ч. 3 ст. 104 КПК України у вступній частині протоколу не зазначено назву процесуальної дії (невідомо, що саме було оглянуто) та в порушення вимог п.2 вказаної статті в описовій частині не зазначено відомості про послідовність дій та зміст огляду, отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі надані речі і документи.
Також, у порушення п.3 ч.3 ст.104 КПК України слідчим у заключній частині протоколу не зазначено відомості про вилучення речі і документи, проте, рукописним текстом, виконаним чорнилом чорного кольору, зазначено, що під час огляду застосовувалися фотозйомка та зауважень від учасника огляду свідка ОСОБА_6, не надходили, про що свідчить підпис особи в графі учасники та огляд проведено слідчим СВ Широківського ВП ОСОБА_5, що засвідчено підписом, виконаним чорнилом чорного кольору.
Також, згідно пояснень слідчого СВ Широківського ВП КВП ОСОБА_12, під час вивчення матеріалів кримінального провадження в матеріалах кримінального провадження ним виявлено протокол за участі свідка ОСОБА_6, складений з порушенням вимог КПК України, а саме: в протоколі відсутня описова частина, відомості, що саме було оглянуто, відомості про вилучені речі та предмети, що унеможливлює прийняття рішення у кримінальному провадженні.
За поясненнями свідка ОСОБА_6 від 13.12.2017 р., факт проведення у червні 2017 року допиту та надання письмових показань слідчому Кудінову Р.Г. з приводу незаконного видобутку аркозових пісковиків с.Новолатівка та с.Рудничне, м. Кривого Рогу, та ознайомлення зі змістом допиту у якості свідка, де поставив свої підписи, підтвердив.
08.12.2017 р. заступником начальника ВП - начальником СВ КВП ГУНП в Дніпропетровській області до СУ ГУНП в Дніпропетровській області направлено доповідну записку щодо недотримання слідчим Кудіновим Р.Г. вимог ст. 104, 223 КПК України.
Порядок та умови проходження служби у органах поліції, притягнення до дисциплінарної відповідальності врегульовані Законом України «Про Національну поліцію», Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом ОВС України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 114, Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179 (далі - Правила етичної поведінки поліцейського), Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 року № 230 (далі - Інструкція №230), а також пунктом 9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 23.12.2015р. №901-УІІІ, у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту ОВС України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України від 22.02.2006 року №3460.
За пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Абзацами 1,2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, передбачено, що під час виконання службових обов'язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Згідно статті 1 Дисциплінарного статуту ОВС службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівників органів внутрішніх справ України.
Статтею 2 цього Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
Статтею 7 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника ОВС України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань на життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі на інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотримання громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати у належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.
У відповідності до вимог статті 12 Дисциплінарного статуту ОВС на осіб рядового і начальницького складу ОВС за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.
Згідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, передбачено, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ, зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид дисциплінарного стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Розділами ІІ та Ш Інструкції № 230 передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, повязані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.
Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, у разі порушення особою РНС норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування.
За приписами розділу VІ цієї Інструкції встановлено, що особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має право, зокрема, отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об'єктивності та повноти проведення службового розслідування; відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім'ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржити рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України.
Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який підписується виконавцем (головою та членами комісії) та затверджується начальником, який призначив службове розслідування, або вищим прямим начальником - розділ VІІІ Інструкції №230.
У ході службової перевірки, проведеної працівниками відповідача на підставі наказу №5043 від 11.12.2017 р. було складено висновок про порушення позивачем службової дисципліни, яка виразилася у порушенні вимог ч.1 ст.40, п.п. 1, 2, 3 ч.3 ст.104 Кримінального процесуального кодексу України.
Так, згідно ч.1 ст.40 Кримінального процесуального кодексу України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.
Відповідно до ч.ч.1-3 Кримінального процесуального кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі.
У випадку фіксування процесуальної дії під час досудового розслідування за допомогою технічних засобів про це зазначається у протоколі.
Якщо за допомогою технічних засобів фіксується допит, текст показань може не вноситися до відповідного протоколу за умови, що жоден з учасників процесуальної дії не наполягає на цьому. У такому разі у протоколі зазначається, що показання зафіксовані на носії інформації, який додається до нього.
Запис, здійснений за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів під час проведення слідчим, прокурором обшуку, є невідємним додатком до протоколу. Дії та обставини проведення обшуку, не зафіксовані у записі, не можуть бути внесені до протоколу обшуку та використані як доказ у кримінальному провадженні.
Протокол складається з:
1) вступної частини, яка повинна містити відомості про:
місце, час проведення та назву процесуальної дії;
особу, яка проводить процесуальну дію (прізвище, імя, по батькові, посада);
всіх осіб, які присутні під час проведення процесуальної дії (прізвища, імена, по батькові, дати народження, місця проживання);
інформацію про те, що особи, які беруть участь у процесуальній дії, заздалегідь повідомлені про застосування технічних засобів фіксації, характеристики технічних засобів фіксації та носіїв інформації, які застосовуються при проведенні процесуальної дії, умови та порядок їх використання;
2) описової частини, яка повинна містити відомості про:
отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі виявлені та/або надані речі і документи;
3) заключної частини, яка повинна містити відомості про:
вилучені речі і документи та спосіб їх ідентифікації;
спосіб ознайомлення учасників зі змістом протоколу;
зауваження і доповнення до письмового протоколу з боку учасників процесуальної дії.
Судом встановлено, що протокол огляду від 12.06.2017 р. за участю свідка ОСОБА_6 складено з порушенням вимог ст.104 КПК України, а саме: у вступній частині протоколу не зазначено назву процесуальної дії (невідомо, що саме було оглянуто), не зазначено відомості про послідовність дій та зміст огляду, отримані в результаті процесуальної дії відомості, важливі для цього кримінального провадження, в тому числі надані речі і документи; у заключній частині протоколу не зазначено відомості про вилучені речі і документи, проте, рукописним текстом зазначено, що під час огляду застосовувалися фотозйомка та зауважень від учасника огляду свідка ОСОБА_6, не надходили, про що свідчить підпис особи в графі учасники та огляд проведено слідчим СВ Широківського ВП ОСОБА_5, що засвідчено підписом.
Отже, судом підтверджено порушення позивачем службової дисципліни, яка виразилася у порушенні вимог ч.1 ст.40, п.п. 1, 2, 3 ч.3 ст.104 Кримінального процесуального кодексу України, функціональних обов'язків, що виразилось у порушенні встановленого порядку проведення процесуальної дії та її фіксування у протоколі.
Вказані обставини не були спростовані представником позивача жодними належними та допустимими доказами під час судового розгляду справи у відповідності до вимог статей 72-77 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням досліджених та опитаних у межах службового розслідування осіб та наданих ними пояснень.
Так, згідно відомостей, наведених у висновку службового розслідування, свідок ОСОБА_6 підтвердив факт складання слідчим Кудіновим Р.Г. слідчого відділення Широківського відділу поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області протоколу допиту у якості свідка.
Матеріалами службового розслідування підтверджено факт не оформлення позивачем у встановленому законодавством порядку протоколу про фіксування ходу і результати проведення процесуальної дії.
Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.
На підставі встановлених обставин, оцінюючи докази, які є у справі їх достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що при накладенні на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області діяло на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, отже спірний наказ № 5271 від 27.12.2017 року є обґрунтованими, та підстави для його скасування відсутні.
Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Керуючись ст. ст. 9, 72, 77, 241 - 246, 250, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_5 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 01 березня 2018 року.

Суддя ОСОБА_1