Справа № 800/577/17
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ 20.02.2018 П/9901/96/18 800/577/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: головуючого - Хохуляка В.В., суддів: Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Ханової Р.Ф., Юрченко В.П.,

за участю: секретаря судового засідання Лисенко О.М.,

позивача ОСОБА_2,

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача Погребняка С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, встановив:

І. ПРОЦЕДУРА

ОСОБА_2 звернувся до Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП) в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 15.11.2017 № 270дп-17 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення на заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 11.12.2017 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху.

У зв'язку з початком роботи Верховного Суду матеріали позовної заяви 02.01.2018 передано до Верховного Суду та визначені Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою судді-доповідачу Хохуляку В.В.

Ухвалою від 09.01.2018 Верховний Суд відкрив провадження і призначив справу до розгляду на 25.01.2018.

20.02.2018 в судовому засіданні за участю представників сторін судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА

Позивач вважає, що рішення КДКП від 15.11.2017 № 270дп-17 (надалі - Спірне рішення) є протиправним та підлягає скасуванню. В обґрунтування позовних вимог позивач наводить наступні аргументи:

перевірка в межах дисциплінарного провадження є неповною, оскільки не було з'ясовано всіх фактичних обставин вчинення дисциплінарного проступку, відомості отримані внаслідок проведення негласних слідчих (розшукових) дій (-аудіо, -відео контролю) не можуть бути предметом доказу в дисциплінарному провадженні;

КДКП використано як довід негативний суспільний резонанс, зокрема, негативні публікації в ЗМІ, мережі Інтернет, що завдало суттєвої шкоди авторитету прокуратури, однак не перевірено чи відомості в публікаціях в мережі Інтернет мають відношення до позивача та відповідають дійсності;

спірне рішення щодо позивача КДКП сформоване на підставі припущень і не містить достатніх підстав для притягнення до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності;

КДКП рішення про накладення дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з органів прокуратури прийнято передчасно, без належного з'ясування обставин подій, у зв'язку з якою проводилось розслідування;

матеріали негласних слідчих (розшукових) дій можуть бути доказом лише в рамках кримінального провадження, та відповідно до вимог статті 255 Кримінально-процесуального кодексу України повинні бути знищені, використання таких матеріалів для цілей, не пов'язаних з кримінальним провадженням забороняється;

під час винесення рішення комісія не взяла до уваги пояснення позивача, працівників прокуратури та характеристику з місця роботи ОСОБА_2 Таким чином, спірне рішення ґрунтується виключно на поясненнях ОСОБА_8;

в судовому засіданні ОСОБА_2 та його представник позовні вимоги підтримали, просили задовольнити в повному обсязі. Зазначає, що службова перевірка відносно позивача була проведена не об'єктивно, не всебічно, з порушенням вимог Інструкції про порядок проведення службових розслідувань та службових перевірок в органах прокуратури, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 06.03.2012 № 20.

Відповідач письмового відзиву не надав. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, вважаючи їх необґрунтованими та безпідставними, просив відмовити в задоволенні позову.

Зазначив, що перевірка проведена повно, всебічно та об'єктивно, з урахуванням всіх фактичних обставин, а ОСОБА_2 була надана можливість надати пояснення та відповіді на ряд поставлених запитань.

Вважає, що пояснення, які надавав ОСОБА_2 є неправдивими та спростовуються поясненнями учасників дисциплінарного провадження й іншими отриманими в ході дисциплінарного провадження відомостями. Натомість, свідчення ОСОБА_8 відповідають дійсним обставинам справи та узгоджуються з показами інших учасників дисциплінарного провадження.

Посилання позивача на статтю 255 Кримінально-процесуального кодексу України є безпідставним, оскільки положення цієї статті стосуються матеріалів, зібраних в рамках кримінального провадження.

Дисциплінарний проступок, вчинений ОСОБА_2 носить характер грубого порушення, що є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури. Підстави для накладення більш м'якого стягнення відсутні, оскільки вчинений дисциплінарний проступок несумісний із званням прокурора та подальшим зайняттям ним будь-якої посади в органах прокуратури.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

ОСОБА_2 в органах прокуратури працює з травня 2003 року, наказом прокурора Тернопільської області від 15.12.2015 № 1224-к призначений заступником керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області.

12.09.2017 до КДКП надійшла дисциплінарна скарга прокурора Тернопільської області Перча В.О. про вчинення дисциплінарного проступку заступником керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2

Рішенням члена КДКП Костенка К.С. від 18.09.2017 відкрито дисциплінарне провадження № 11/2/4-402дс-173дп-17 щодо заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2

25.10.2017 член КДКП Костенко С.К., розглянувши матеріали дисциплінарного провадження № 11/2/4-402дс-173дп-17 стосовно заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 дійшов Висновку, що ОСОБА_2 вчинений дисциплінарний проступок, а саме, вчинені дії, які виразились у порушенні Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують його як працівника прокуратури, шкодять авторитету органів прокуратури, що є підставою для дисциплінарної відповідальності - пропонував притягнути ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

При виборі пропонованого виду дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_2 член КДКП виходив з відсутності підстав для накладення більш м'якого стягнення, ніж звільнення з посади в органах прокуратури, оскільки вважав, що вчинений дисциплінарний проступок несумісний з подальшим заняттям ним будь-якої посади в органах прокуратури.

Повідомленням про порядок роботи КДКП на засіданні 15.11.2017, де розглядатиметься висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора 25.10.2017 ОСОБА_2 запрошений для участі та надання пояснень.

Згідно витягу з протоколу КДКП від 15.11.2017 № 20 ОСОБА_2 пояснив, що жодних дій спрямованих на вимагання коштів від підлеглих не вчиняв. Зауважив, у березні поточного року ОСОБА_8 попросив передати конверт до прокуратури Тернопільської області, який ОСОБА_2 повернув ОСОБА_8 Висловив прохання не застосовувати до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з органів прокуратури як занадто суворе.

Заслухавши члена КДКП (доповідача) Костенка С.К., пояснення: ОСОБА_2, ОСОБА_8, прокурора відділу запобігання правопорушення в органах прокуратури управління внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Бугіра Є.М., заступника начальника відділу роботи з кадрами прокуратури Тернопільської області Підгаєвської Н.З., дослідивши дисциплінарну скаргу, матеріали перевірки дисциплінарної скарги, висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора - Рішенням КДКП від 15.11.2017 № 270дп-17 заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури, стали обставини встановлені під час проведення службового розслідування, а саме: вчинення ОСОБА_2 дій, що виразилися у порушенні Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують його як працівника прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, що є підставою для відповідальності згідно пункту 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру» одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Як зазначено у Спірному рішенні, позивач неодноразово схиляв упродовж листопада 2016 року - січня 2017 року прокурора Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_8 до передачі грошових коштів.

Згідно відомостей, наявних в протоколах фіксації негласних слідчих дій, проведених в ході досудового розслідування та додатках до них зафіксовано факт, що 30.01.2017 близько 11 год. 09 хв в службовому кабінеті заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_2 по вул. Горбачевського, 4 в м.Чорткові ОСОБА_8 передав ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 1000 гривень.

Обставини вчинення ОСОБА_2 дисциплінарного проступку підтверджуються: матеріалами службового розслідування, проведеного на підставі наказу прокурора Тернопільської області від 01.08.2017 № 72; відповіддю на запит члена Комісії, який проводив перевірку до прокуратури Тернопільської області від 29.09.2017 № 11/643вих.; відповіддю на запит члена Комісії, який проводив перевірку до Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України від 26.09.2017 № 25/3-49вих.17; поясненнями прокурора ОСОБА_8

В ході дисциплінарного провадження встановлено, що ОСОБА_2 грубо порушив правила прокурорської етики. Факт вимоги до підлеглого працівника з боку керівника органу прокуратури про передачу грошей, їх отримання та інші неетичні дії носять характер грубого порушення з боку такого керівника.

Наказом прокурора Тернопільської області від 05.12.2017 № 878к за одноразове грубе порушення правил прокурорської етики позивача звільнено із займаної посади.

Таким чином, між сторонами виник спір щодо правомірності рішення КДКП від 15.11.2017 № 270дп-17.

IV. ОЦІНКА СУДУ

З урахуванням доводів і заперечення сторін, для вирішення спору слід з'ясувати правомірність дій КДКП в частині процедури розгляду справи, а також правомірність рішення в частині наявності складу дисциплінарного проступку.

А) щодо процедури

Згідно зі статтею 123 Конституції України, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697-VII.

Відповідно до статей 44, 45 Закону України "Про прокуратуру" дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів. Як встановлено пунктом 1 частини першої статті 45 Закону України "Про прокуратуру", дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

За правилами статті 46 Закону України "Про прокуратуру" у разі відсутності підстав, передбачених частиною другою цієї статті, член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів приймає рішення про відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора. Заява за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку, є обов'язковою підставою для відкриття дисциплінарного провадження щодо прокурора.

Відповідно до статті 46 Закону України "Про прокуратуру" прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, має право надавати пояснення або відмовитися від їх надання стосовно себе.

У відповідності до пункту 103 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, прийнятого всеукраїнською конференцією прокурорів від 27 квітня 2017 року, дисциплінарне провадження передбачає: відкриття дисциплінарного провадження та проведення перевірки дисциплінарної скарги; розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора; прийняття рішення.

Перевірка даних про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності відповідно до пункту 104 зазначеного положення здійснюється членом Комісії у порядку, встановленому Законом.

У разі відкриття дисциплінарного провадження член Дисциплінарної комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі.

Під час здійснення перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об'єднань необхідну для проведення перевірки інформацію.

Перевірка відомостей про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності проводиться у строк, який не перевищує двох місяців із дня реєстрації дисциплінарної скарги, а в разі неможливості завершення перевірки протягом цього строку він може бути продовжений Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів, але не більш як на місяць.

Дисциплінарне провадження відкрито 18.09.2017, а отже встановлений законом двомісячний строк збігав 18.11.2017.

За правилами частини десятої статті 45 Закону України "Про прокуратуру", член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується.

Висновок та зібрані у процесі перевірки матеріали передаються на розгляд Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та мають бути отримані його членами не пізніш як за п'ять днів до засідання, на якому такий висновок розглядатиметься.

Згідно з частинами п'ятою, шостою статті 47 Закону України "Про прокуратуру", розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На таке засідання запрошуються: особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання.

До повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, яке надсилається прокурору, додаються копія дисциплінарної скарги та висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Частинами першою, третьою статті 48 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорівприймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

Б) щодо суті порушення

Статтею 49 Закону України "Про прокуратуру" визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть бути накладені на прокурора. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 49 Закону України "Про прокуратуру", на прокурора може бути накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності визначені в статті 43 Закону України "Про прокуратуру". Однією з підстав є систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (пункт 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру").

У мотивувальній частині рішення від 15.11.2017 № 270дп-17 зазначено, що з наявних у КДКП матеріалів щодо ОСОБА_2 вбачається, що факт вчинення кримінального та (або) корупційного правопорушення не встановлено вироком суду. Таким чином, Комісія не вирішувала питання про дисциплінарну відповідальність ОСОБА_2 на підставі пункту 5 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру" в частині скоєння прокурором кримінального, корупційного правопорушення.

Проте, на підставі наданих прокуратурою Тернопільської області матеріалів службового розслідування та інших матеріалів справи (пояснення заявника - прокурора Перча В.О., прокурора ОСОБА_2., члена КДКП та інших осіб, які були запрошені на засідання Дисциплінарної комісії) було достатньо для висновку, що ОСОБА_2 вчинив дисциплінарний проступок, а саме порушення правил прокурорської етики.

Цей проступок доводиться також поясненнями прокурора ОСОБА_8, які підтверджуються матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових) дій із застосуванням аудіо- та відео- контролю.

Посилання позивача на те, що матеріали негласних слідчих (розшукових) дій за відсутності пред'явлення особі підозри чи обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення не можуть бути предметом доказу в дисциплінарному провадженні є не обґрунтованими. Частина шоста статті 46 Закону України "Про прокуратуру" надає право члену КДКП ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, в тому числі і з матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, та отримувати їх копії.

Як видно з матеріалів справи та встановлено судом, при прийнятті спірного рішення КДКП була врахована службова характеристика ОСОБА_2

Покликання позивача на те, що КДКП взяла до уваги публікації у ЗМІ, не перевіривши, чи відомості в публікаціях мають відношення до позивача та відповідають дійсності Суд відхиляє.

У рішенні зазначено, що події, які мали місце у січні 2017 року, викликали негативний громадський резонанс, який завдав суттєвої шкоди авторитету прокуратури. Зазначені публікації не були доказами вини ОСОБА_2 Тому доводи позивача в цій частині є безпідставними.

Твердження позивача про те, що рішення КДКП сформоване на підставі припущень і не містить достатніх підстав для притягнення саме до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності спростовується наступним.

Пунктом 2 розділу XII «Прикінцеві положення» Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що до затвердження всеукраїнською конференцією прокурорів Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів застосовуються положення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, схваленого всеукраїнською конференцією працівників прокуратури 28.11.2012 та затвердженого наказом Генерального прокурора України від 28.11.2012 № 123 (далі - Кодекс етики).

У відповідності до преамбули Кодексу етики, виконання покладених на прокуратуру завдань потребує від її працівників високого професіоналізму, неупередженості, чесності, порядності та здатності протистояти намаганням неправомірного впливу на їхню службову діяльність.

За статтею 18 Кодексу етики працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб. Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс. Поза службою поводити себе коректно і пристойно.

Згідно статті 27 Кодексу етики у відносинах з підпорядкованими працівниками керівники всіх рівнів мають поєднувати принциповість та вимогливість з повагою та доброзичливістю, не допускати грубощів та приниження людської гідності.

Керівний склад органів прокуратури повинен: здійснювати добір підпорядкованих працівників, об'єктивно враховуючи їхні моральні, професійні та ділові якості; сприяти творчому підходу працівників прокуратури до виконання своїх функцій, заохочувати їхню ініціативу, проявляти повагу до висловлюваних ними правових позицій; бути справедливим і об'єктивним в оцінці роботи підпорядкованих працівників, використовуючи їх моральне і матеріальне стимулювання, у тому числі щодо їхнього просування по службі; не спонукати працівників до виконання доручень, які виходять за межі їх службових обов'язків, вчинення протиправних дій, не допускати необґрунтованого притягнення до дисциплінарної відповідальності, звільнення, створення перешкод у просуванні по службі, фактів необ'єктивного підходу до оцінки їх професійних, ділових та особистих якостей; сприяти утвердженню в колективах товариської взаємодопомоги, позитивного морально-психологічного клімату; забезпечувати додержання підпорядкованими працівниками вимог цього Кодексу, зокрема шляхом організації його вивчення та практичного застосування.

Відповідно до статті 15 Кодексу етики при виконанні службових обов'язків працівник прокуратури має дотримуватися загальноприйнятих норм моралі та поведінки, бути взірцем добропорядності, вихованості і культури. Порушення трудової та виконавської дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для працівника прокуратури і тягнуть за собою у відповідних випадках передбачену законом відповідальність.

Аналогічні вимоги містяться у приписах Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017. З аналізу наведених норм вбачається, що вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов'язків працівників органів прокуратури.

Складаючи присягу прокурора, ОСОБА_2 присягнув неухильно додержуватися Конституції та законів України, сумлінним виконанням своїх службових обов'язків сприяти утвердженню верховенства права, законності та правопорядку; захищати права і свободи людини і громадянина, інтереси суспільства і держави; постійно вдосконалювати свою професійну майстерність, бути принциповим, чесно, сумлінно і неупереджено виконувати свої обов'язки, з гідністю нести високе звання прокурора.

В ході дисциплінарного провадження КДКП встановлено, що ОСОБА_2 грубо порушив правила прокурорської етики. Вимоги до підлеглого працівника з боку керівника органу прокуратури про передачу грошей, їх отримання та інші неетичні дії носять характер грубого порушення з боку такого керівника. Тому, доводи позивача про відсутність підстав для притягнення до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності Суд відхиляє.

Комісія надала оцінку обставинам справи і встановила наявність у діях заступника керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру".

Суд відзначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності ґрунтується на самостійних правових підставах.

Оцінюючи доводи сторін в сукупності, Суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати слід покласти на позивача.

Керуючись статтями 245, 246, 262, 266 КАС України, підпунктом 5 пункту 1 Перехідних положень КАС України, Суд -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 (паспорт серія НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (, 04050, м.Київ, вул. Мельникова, б. 81-Б) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено у повному обсязі 26.02.2018

Головуючий В.В. Хохуляк

Судді І.А. Васильєва

С.С. Пасічник

Р.Ф. Ханова

В.П. Юрченко