Справа № 826/14719/17
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 лютого 2018 року 10:54 № 826/14719/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., при секретарі судового засідання Павленко Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні

за позовомОСОБА_1
до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди
за участю представників сторін:

представник позивача - ОСОБА_3 (довіреність від 07 жовтня 2016 року)

представник відповідача - не з'явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач) в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відмову ОСОБА_1 у присвоєні поштової адреси за заявою від 03 жовтня 2017 року окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12);

зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12) за заявою ОСОБА_1 від 03 жовтня 2017 року;

стягнути з Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 3600,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 грудня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі № 826/14719/17, закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 21 грудня 2017 року.

У подальшому судові засідання неодноразово відкладались на 10 січня 2018 року, 26 січня 2018 року, 02 лютого 2018 року у зв'язку з неявкою сторін, зокрема відповідача, необхідністю отримання додаткових доказів по справі.

У судовому засіданні 20 лютого 2018 року представник позивача адміністративний позов підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позов. В обґрунтування позову зазначив, що відповідачем безпідставно відмовлено ОСОБА_1 у присвоєні поштової адреси за заявою від 03 жовтня 2017 року окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12).

Представник відповідача у судове засідання 20 лютого 2018 року не з'явився, відзиву на позовну заяву не надав.

У судовому засіданні 20 лютого 2018 року судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

ВСТАНОВИВ:

01 червня 2017 року позивач звернулась до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна.

Проте, листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 червня 2017 року № 4755/0/06/27-17 у задоволенні заяви відмовлено.

03 жовтня 2017 року, позивач повторно звернулась до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна.

Листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27 жовтня 2017 року № 9276/0/06/27-17 у задоволенні заяви відмовлено. В обґрунтування зазначено про ненадання належним чином засвідченої копії документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою.

Позивач не погоджується із такою відмовою, зазначає, що до заяви останньою додано нотаріально засвідчену копію свідоцтва про право на спадщину від 14 березня 2017 року № 1394/216 на земельну ділянку на якій розташований об'єкт.

Окружний адміністративний суд міста Києва, вирішуючи спір по суті позовних вимог, виходить із наступних міркувань.

Єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві встановлює Положення про реєстр адрес у місті Києві, затверджене рішенням Київської міської ради від 22 травня 2013 року № 337/9394 (далі по тексту - Положення).

Це Положення розроблено на основі законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про регулювання містобудівної діяльності", постанови Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року N 559 "Про містобудівний кадастр", рішення Київської міської ради від 24 травня 2012 року N 588/7925 "Про Службу містобудівного кадастру", рішення Київської міської ради від 20 вересня 2012 року N 70/8354 "Про затвердження Міської цільової програми створення та впровадження Містобудівного кадастру міста Києва на 2013 - 2015 роки" і встановлює на території міста Києва єдиний порядок присвоєння, реєстрації адрес об'єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва.

Відповідно до пункту 1.2 Положення адреса будівлі, споруди, майнового комплексу пов'язана з їх стійким місцем розташування, юридично закріплена і використовується в офіційних документах, міських інформаційних системах реєстрації громадян, суб'єктів господарської діяльності, прав на об'єкти нерухомості та інших системах.

Відповідно до пункту 1.3 Положення дія цього Положення поширюється на юридичних і фізичних осіб, до компетенції яких належать питання оформлення технічної та правовстановлюючої документації для юридичних і фізичних осіб на об'єкти нерухомості, в тому числі на осіб, які проводять нотаріальну діяльність, а також на організації, що використовують адресну інформацію щодо об'єктів нерухомості на території міста в офіційних документах та інформаційних системах.

Пунктом 1.4 вказаного Положення визначено, що адреса - структурований опис сукупності реквізитів місця розташування об'єкта нерухомості на місцевості, що однозначно визначає даний об'єкт.

Відповідно до пункту 4.17 Положення до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об'єктів - зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об'єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, зареєстрованого в містобудівному кадастрі міста Києва (для закінченого будівництвом об'єкта);

- довідка Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в цій довідці мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення) або рішенню Київської міської ради про звільнення від сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (при цьому показники загальної площі (площ) та функціонального призначення об'єкта в такому рішенні мають відповідати фактичним показникам загальної площі (площ) та функціонального призначення);

- копія технічного паспорта об'єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб'єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року N 127 "Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна".

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об'єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

Матеріали справи свідчать, що позивачем 03 жовтня 2017 року подано заяву про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна, окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вул. АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній в натурі за ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 01 квітня 2015 року у справі № 2/759/27/15. Запропонована адреса: вулиця Осіння, будинок 44/15, корпус.

До заяви додано наступні документи: пояснення до заяви про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна; копія листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31 липня 2017 року № 8/16-456-17; копія листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 липня 2017 року № 8/14-1778-17; копія листа Департаменту економіки та інвестицій від 04 серпня 2017 року № 050/08-6284; копія листа Департаменту містобудування та архітектури від 14 червня 2017 року № 4755/0/06/2017; нотаріально засвідчена копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку: свідоцтва про право на спадщину від 14 березня 2017 року № 1394/216; нотаріально засвідчена копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна: свідоцтва про право на спадщину від 31 березня 2006 року № 790/05; нотаріально засвідчена копія правовстановлюючого документа на об'єкт нерухомого майна: ухвала Святошинського районного суду міста Києва від 01 квітня 2015 року у справі № 2/759/27/15; копія ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 18 квітня 2017 року у справі № 2608/20306/12; копія технічного паспорту на частину житлового будинку від 26 січня 2016 року; копія кваліфікаційного сертифікату від 26 березня 2013 року; копія декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 26 грудня 2011 року; копія свідоцтва про смерть від 19 квітня 2016 року; копія довідка Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори від 24 грудня 2016 року № 8564; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 05 листопада 2016 року; копія згоди на прийняття в експлуатацію об'єкта та реєстрацію права власності від 15 жовтня 2011 року; копія рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень від 15 лютого 2017 року; копія виконавчого (контрольно-геодезичного) знімання, топоснова М:500; копія листа Святошинської РДА від 19 травня 2017 року № 387/33; копія паспорту заявника - ОСОБА_1, серія НОМЕР_2 виданий 21 травня 2009 року; копія довіреності на представника від 07 жовтня 2016 року; копія паспорту представника заявника - ОСОБА_3, серія СН 307321, виданий 24 жовтня 1996 року.

Зі змісту листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27 жовтня 2017 року № 9276/0/06/27-17 вбачається, що підставою для відмови у присвоєнні поштової адреси стала відсутність засвідченої копії документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою.

Таким чином, суду слід встановити обґрунтованість відмови в контексті надання неповного комплекту документів, зазначених у пункту 4.17 Положення.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_4, чоловіка позивача, державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І., за заявою позивача заведено спадкову справу. Спадкове майно включало, у тому числі, 1/3 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у Святошинському районі міста Києва та частину житлового будинку на вказаній земельній ділянці.

14 березня 2017 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. видано позивачу свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у Святошинському районі міста Києва.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 18 квітня 2017 року у справі № 2608/20306/12 ОСОБА_1 визнано правонаступником ОСОБА_4.

Як зазначає позивач, у 2007 році ОСОБА_6 за згодою співвласників, здійснив реконструкцію з забудовою, належної йому частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 у Святошинському районі міста Києва.

За декларацією про готовність об'єкта до експлуатації від 26 грудня 2011 року № КВ3, добудова введена в експлуатацію.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 01 квітня 2015 року у справі № 2/759/27/15 визнано укладену між співвласниками житлового будинку мирову угоду, за умовами якої, належну моєму чоловікові частку у спільній часткової власності на житловий будинок, виділено у натурі, як окремий об'єкт нерухомого майна - частину домоволодіння (будинку) яка складається з житлових приміщень, умовно об'єднаних у квартиру, та окремо розташованих на земельній ділянці прибудинкових споруд (гаража та погреб).

З огляду на викладене, позивачем в якості документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою надано нотаріально засвідчена копія свідоцтва про право на спадщину від 31 березня 2006 року № 790/05.

Відповідно до статті 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (стаття 126 Земельного кодексу України).

Відповідно до пункту «г» частини 1 статті 81 Земельного кодексу України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі: прийняття спадщини.

Таким чином, свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 у Святошинському районі міста Києва, видане 14 березня 2017 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І., є належним документом, що посвідчує право власності на земельну ділянку.

З огляду на викладене, відмова Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у присвоєнні поштової адреси є безпідставною, тому відповідне рішення підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 4.18 Положення районна в місті Києві державна адміністрація розглядає заяви про присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, запитує у разі необхідності додаткову інформацію від Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інших органів та протягом десяти робочих днів з дня отримання заяви направляє лист-обґрунтування щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури.

Служба Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів опрацьовує лист-обґрунтування районної в місті Києві державної адміністрації щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна та, враховуючи проектні рішення, наявну ситуацію з оточуючими об'єктами містобудування, результати проведення Містобудівного моніторингу, готує висновок щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) запропонованої поштової адреси або надає пропозиції щодо внесення змін та доповнень до цієї адреси.

На підставі позитивного висновку Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури районна в місті Києві державна адміністрація протягом п'яти робочих днів з дня отримання цього висновку видає розпорядження про присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна, копію якого протягом двох робочих днів направляє до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури для внесення поштової адреси до Реєстру адрес.

При цьому, суд зазначає, що зобов'язання суб'єкта владних повноважень вчинити певні дії не є втручанням у дискреційні повноваження, оскільки відповідно до пункту 4 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Дискреційні повноваження - сукупність прав та обов'язків осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом.

Беручи до уваги ту обставину, що позивач звертався до відповідача двічі із аналогічними заяви та отримував відмови, а лист-відмова Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27 жовтня 2017 року № 9276/0/06/27-17 підлягає скасуванню, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов'язання Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12) за заявою ОСОБА_1 від 03 жовтня 2017 року.

При вирішенні питання щодо моральної шкоди, завданої протиправними діями та бездіяльністю відповідача, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з частиною першою статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Частиною другою статті 23 Цивільного кодексу України визначено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 1173 Цивільного кодексу України визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Громадянину на його вимогу і в порядку, встановленому чинним законодавством, можуть бути відшкодовані моральні збитки, завдані неправомірними діями або рішеннями органу чи посадової особи при розгляді скарги. Розмір відшкодування моральних (немайнових) збитків у грошовому виразі визначається судом.

У постанові Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року №4 зі змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 2001 №5 та від 27 лютого 2009 року №1 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації. Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв'язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності.

У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Стверджуючи про те, що відповідачем завдано моральну шкоду, позивачем не обґрунтовано в чому полягає ця шкода, не доведено факту завдання немайнових втрат, спричинених моральними та фізичними стражданнями, які спричинили негативні зміни у житті позивача. Окрім того, позивачем не обґрунтовано відшкодування моральної шкоди у розмірі 3200 гривень.

Тому, підстави для відшкодуванню позивачу моральної шкоди у суду відсутні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведена правомірність та обґрунтованість прийняття спірного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає частково задоволенню.

Керуючись статтями 77, 78, 139, 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 (03179, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1) задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, 01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32) про відмову ОСОБА_1 у присвоєні поштової адреси за заявою від 03 жовтня 2017 року окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12).

3. Зобов'язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, 01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32) присвоїти поштову адресу окремій частині житлового будинку (домоволодіння) по вулиці АДРЕСА_2 у Святошинському районі міста Києва, виділеній у натурі за ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 квітня 2015 року у справі №2/759/27/15 (ун. №260/20306/12) за заявою ОСОБА_1 від 03 жовтня 2017 року.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Присудити з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, 01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32) на користь ОСОБА_1 понесені неї витрати по сплаті судового збору у розмірі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень) сплачені згідно квитанції від 14 листопада 2017 року № 93335.

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова

Повний текст рішення виготовлено 26.02.2018 року