Справа № 200/12056/17
Суддя: Женеску Е. В.
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2а/200/1023/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" лютого 2018 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Женеску Е.В.

за участю секретаря: Санжаровської Я.В.

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Міська транспортна інфраструктура» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

20 липня 2017 року позивач ТОВ «Міська транспортна інфраструктура» звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним.

10 березня 2017 року відповідачем було винесено постанову № 28/1003, якою накладено на позивача штраф у сумі 72000 грн. за недостовірні дані декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 13.06.2016 року № ДП 82 «Реконструкція зупиночного комплексу за адресою: 49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Гагаріна, 8Л», яке є замовником зазначеного об'єкту. Підставою для винесення вказаної постанови є позапланова перевірка стосовно дотримання вимог законодавства та перевірки достовірності даних службовими особами відповідача та посилання на п.2 Постанови КМУ від 13.04.2011 року № 461. Позивач вважає вказану постанову незаконною, оскільки відповідач не проінформував позивача про проведення позапланової перевірки, не погодив перевірку з Державною регуляторною службою України. Крім того, в постанові не зазначено, хто та яким чином здійснював обмір об'єкта нерухомості. Відповідачем також порушені строки проведення перевірки. Позивач вказує, що ним пропущено строк для звернення з зазначеним позовом до суду з поважних причин, оскільки про оскаржувану постанову позивач дізнався лише 05.07.2017 року з листа, направленого відповідачем, що підтверджується інформацією з офіційної інтернет-сторінки ДП «Укрпошта».

Враховуючи викладене, позивач просив суд поновити строк на оскарження постанови від 10.03.2017 року, винесеної відповідачем. Визнати протиправною та скасувати винесену 10.03.2017 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради постанову № 28/1003, якою було накладено штраф у розмірі 72000 грн.

Позивач в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідач в судове засідання не з'явився, просив розглянути справу у письмовому провадженні, надав суду відзив на позовну заяву.

Відзив обгрунтований тим, що підставою для проведення позапланової перевірки була заява комунального підприємства «Транспортна інфраструктура» Дніпропетровської міської ради про проведення перевірки об'єкта будівництва від 17.02.2017 року. Про проведення позапланової перевірки було видано наказ Управління від 17.02.2017 року за № 41/п та виписано направлення від 17.02.2017 року. Таким чином, посадові особи відповідача діяли в рамках встановлених повноважень. У ході перевірки посадовими особами відповідача було складено протокол і припис від 23.02.2017 року стосовно позивача щодо правопорушень у сфері містобудівної діяльності, а саме: у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція зупиночного комплексу за адресою: 49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Гагаріна, 8Л», зазначені недостовірні дані у п.16 вказаної декларації про основні показники об'єкта, а саме: загальна площа об'єкта становить 89,64 кв.м., а в декларації зазначено 73,2 кв.м. В протоколі про правопорушення від 23.02.2017 року також були вказані місце, дата та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, тобто позивач був повідомлений про розгляд справи про правопорушення. Постанова про накладення штрафу направлялась позивачу засобами поштового зв'язку, про що свідчить чек ДД УДПЗ «Укрпошта» № 0865 від 13.03.2017 року. Просить у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» 15 грудня 2017 року почала діяти нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно п. 10 ст.1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України (в редакції Закону України від 3.10.2017р.) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб'єкта владних повноважень протиправними та зобов'язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Статтею 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_1 від 17.02.2017 року № 41/п на підставі заяви комунального підприємства «Транспортна інфраструктура» Дніпропетровської міської ради про проведення перевірки об'єкта будівництва від 17.02.2017 року вирішено провести позапланову перевірку на об'єкті будівництва, що розташований за адресою м. Дніпро, пр. Гагаріна, 8Л.

Головному спеціалісту-інспектору управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_2 та головному спеціалісту-інспектору управління архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_3 видано направлення для проведення позапланової перевірки на зазначеному об'єкті від 17.02.2017 року

Згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17 лютого 2017 року, складеного головними спеціалістами-інспекторами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_2, ОСОБА_4, ними проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ «Міська транспортна інфраструктура» у присутності уповноваженої особи ОСОБА_5, на об'єкті «Реконструкція зупиночного комплексу за адресою: 49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Гагаріна, 8Л».

За результатами перевірки виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме, шляхом замірів встановлено наступне:

1.Нежитлова будівля літ. А-1 має розміри 3246 мм Х 5016 мм. Загальна площа будівлі 16.3 кв.м., згідно декларації загальна площа нежитлового приміщення 15.0 кв.м.;

2. Нежитлова будівля літ. Б-1 має розміри 2500 мм Х 2770 мм. Загальна площа будівлі 8.13 кв.м., згідно декларації загальна площа нежитлового приміщення 7.3 кв.м.;

3. Нежитлова будівля літ. В-1 має розміри 5000 мм Х 3250 мм. Загальна площа будівлі 16.3 кв.м., згідно декларації загальна площа нежитлового приміщення 14.6 кв.м.;

4. Нежитлова будівля літ. Г-1 має розміри 2550 мм Х 3250 мм. Загальна площа будівлі 8.29 кв.м., згідно декларації загальна площа нежитлового приміщення 7.3 кв.м.;

5. Нежитлова будівля літ. Д-1 має розміри 5000 мм Х 3250 мм. Загальна площа будівлі 16.3 кв.м., згідно декларації загальна площа нежитлового приміщення 14.6 кв.м.;

6. Навіс № 1 трамвайної зупинки має розміри 3250 мм Х 3770 мм. Площа складає 12.16 кв.м., згідно декларації площа забудови навісу № 1 7.2 кв.м.;

7. Навіс № 2 трамвайної зупинки має розміри 3250 мм Х 3740 мм. Площа складає 12.16 кв.м., згідно декларації площа забудови навісу № 2 7.2 кв.м.;

Загальна площа будівлі складає по факту 89,64 кв.м., тоді як в декларації зазначено 73.2 кв.м. Фактична площа перевищує площу, зазначену у декларації на 13.44 кв.м.

23 лютого 2017 року головним спеціалістом-інспектором Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_4 у присутності ОСОБА_5, представника ТОВ «Міська транспортна інфраструктура», складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зафіксовано аналогічні порушення.

23 лютого 2017 року головними спеціалістами-інспекторами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_6, ОСОБА_4 винесено припис керівнику ТОВ «Міська транспортна інфраструктура» ОСОБА_7 про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у термін до 07.03.2017 року.

Вказаний припис одержав ОСОБА_5

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, законодавством передбачено однією з підстав проведення позапланової перевірки звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також, порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є:

-подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

-виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб'єктом господарювання у документі обов'язкової звітності, крім випадків, коли суб'єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов'язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов'язаний повідомити суб'єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

-перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

-звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб'єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред'явили документи, передбачені цим абзацом;

-неподання суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

-доручення Прем'єр-міністра України про перевірку суб'єктів господарювання у відповідній сфері у зв'язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров'я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Разом з тим, в зверненні комунального підприємства «Транспортна інфраструктура» Дніпропетровської міської ради не міститься аргументованих порушень норм законодавства позивачем.

Більше того, вказане звернення підписано головою комісії з припинення юридичної особи КП «Транспортна інфраструктура» ОСОБА_5, в той час як з акту перевірки, протоколу та припису вбачається, що у позаплановій перевірці позивача як представник ТОВ «Міська транспортна інфраструктура» брав участь ОСОБА_5, тобто саме та особа, яка підписала заяву.

Зазначена обставина дає підстави суду прийти до висновку, що в ході перевірки участь повноважного представника позивача забезпечена не була, та що позивач не був належним чином повідомлений про позапланову перевірку, що також підтверджується листом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.12.2017 року.

Крім того, відповідно до п.19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244, Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідачем у акті перевірки, протоколі про правопорушення, та постанові про накладенні штрафу зазначено, що у п.16 основних показників об'єкта загальна площа будівлі складає по факту 89,64 кв.м., тоді як в декларації зазначено 73.2 кв.м. Фактична площа перевищує площу, зазначену у декларації на 13.44 кв.м.

Разом з тим, у акті перевірки, протоколі про правопорушення, та постанові про накладенні штрафу відсутнє посилання на жодний документ, який би підтверджував здійснення обміру площі об'єкта нерухомості, які саме об'єкти було виміряно, особу, яка здійснювала ці заміри.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні, у відповідності до положень частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Встановлені положеннями Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також Порядком №553 правила щодо призначення та проведення перевірок є законодавчими гарантіями дотримання прав суб'єктів господарювання під час контролю за дотриманням вимог містобудівного законодавства. Відповідні гарантії спрямовані на забезпечення нормального перебігу господарської діяльності суб'єктів господарювання.

Недотримання визначених положеннями Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» основних принципи державного нагляду (контролю) таЗакону України «Про регулювання містобудівної діяльності» приписів порушує відповідні гарантії захисту прав та інтересів суб'єктів господарювання, а отже, є порушенням суб'єктивних прав останніх в адміністративних правовідносинах.

Суд погоджується з доводами позивача, що в спірних правовідносинах також підлягають врахуванню і положення ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Оцінюючи правомірність дій та рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у ч.2 ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб'єкта.

Відповідно до п.п.1, 3 ч.2 ст.129 Конституції України та ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб'єкт владних повноважень не довів правомірність свого рішення.

Враховуючи наведене в сукупності та виходячи із встановлених судом обставин, оцінивши надані позивачем та відповідачем докази в контексті наведених вище вимог законодавства, врахувавши позиції третіх осіб у даній справі, суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем - суб'єктом владних повноважень правомірності свого рішення, невідповідність якого вимогам законодавства встановлена під час розгляду справи. З огляду на зазначене, позовні вимоги позивача визнаються судом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо доводів позивача про поважність причин пропуску строку звернення з позовом до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позивач зазначив, що копію постанови на місці її складання не отримував, а відповідачем доказів того, що постанова одразу після її винесення була вручена позивачу, не надано.

Також судом встановлено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому було зазначено дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, було отримано ОСОБА_5 - особою, яка не є уповноваженим представником позивача, а навпаки, є особою, яка зверталася до відповідача із заявою про проведення перевірки на об'єктах містобудування, в яких замовником будівництва є позивач.

При таких обставинах, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення до суду з позовом, а тому вважає можливим його поновити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,6-9,19,44,77,241 - 246, 371 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Міська транспортна інфраструктура» строк звернення до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови.

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Міська транспортна інфраструктура» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати винесену 10.03.2017 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради постанову № 28/1003, якою було накладено штраф на Товариство з обмеженою відповідальністю «Міська транспортна інфраструктура» у розмірі 72000 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на корить Товариства з обмеженою відповідальністю «Міська транспортна інфраструктура» судовий збір у розмірі 1600 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 299 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень КАС України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий-суддя: Е.В. Женеску