Справа № 9901/383/18
Суддя: Бевзенко В.М.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.02.2018 Київ П/9901/383/18 9901/383/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі -Суд):

судді-доповідача - Бевзенка В.М.,

суддів - Білоуса О.В.,

Данилевич Н.А.,

Желтобрюх І.Л.,

Шарапи В.М.,

секретар судового засідання - Ігнатенко О.В.,

за участю позивача - ОСОБА_5,

представника позивача - ОСОБА_6,

представника відповідача - Погребняка С.П.,

розглянувши у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_5 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

У січні 2018 року ОСОБА_5 звернувся до суду із позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 06.12.2017 року № 309дп-17 «Про накладення дисциплінарного стягнення на керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення є упередженим, безпідставним, не відповідає дійсності та не ґрунтується на вимогах Закону України «Про прокуратуру».

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали і просили їх задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 06.12.2017 року № 309дп-17 «Про накладення дисциплінарного стягнення на керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5» є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки не ґрунтується на вимогах чинного законодавства та порушує права позивача.

Представник відповідача у суді позов не визнав і просив відмовити у задоволенні, аргументуючи тим, що підстави для його задоволення відсутні, оскільки оскаржуване рішення прийнято Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів з дотриманням встановленої процедури та відповідно до Закону України «Про прокуратуру».

Заслухавши суддю-доповідача та учасників процесу, дослідивши матеріали справи, колегія суддів встановила таке.

ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, в органах прокуратури працює з липня 2003 року. Наказом Генерального прокурора України від 03.12.2015 № 710-к призначений керівником Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області.

15.08.2017 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів надійшла дисциплінарна скарга виконувача обов'язків прокурора Тернопільської області Голомши М.Я. про вчинення дисциплінарного проступку керівником Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5 Підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності у скарзі зазначено вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, грубе порушення правил прокурорської етики (пункт 5, пункт 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру»).

Рішенням члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Нечепоренка С.О. від 17.08.2017 відкрито дисциплінарне провадження щодо керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5

За результатами розгляду матеріалів дисциплінарного провадження 25.10.2017 складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора, в якому запропоновано притягнути керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 309дп-17 від 06.12.2017 «Про накладення дисциплінарного стягнення на керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5» на підставі статей 11, 43, 47-50, 77 Закону України «Про прокуратуру», пунктів 115-127 Положення про порядок роботи Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів притягнуто керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальності та накладено на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

При прийнятті рішення відповідач виходив з того, що вчинений позивачем проступок носить характер грубого порушення, що є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури.

Суд не вбачає підстав для визнання оскаржуваного рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправним та скасування його у зв'язку із таким.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження за систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Згідно із частиною другою цієї статті притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом.

Частиною першою статті 44 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження здійснюється Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів.

Відповідно до частини першої статті 45 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу можуть бути оскаржені виключно в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України. Якщо за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу встановлено факти порушення прокурором прав осіб або вимог закону, таке рішення може бути підставою для дисциплінарного провадження.

Статтею 46 Закону №1697-VII передбачено порядок відкриття дисциплінарного провадження та проведення перевірки дисциплінарної скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 46 Закону № 1697-VII після відкриття дисциплінарного провадження член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки.

Під час здійснення перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об'єднань необхідну для проведення перевірки інформацію. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, має право надавати пояснення або відмовитися від їх надання стосовно себе (частина шоста статті 46 Закону № 1697-VII).

Перевірка відомостей про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності проводиться у строк, який не перевищує двох місяців із дня реєстрації дисциплінарної скарги, а в разі неможливості завершення перевірки протягом цього строку він може бути продовжений Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів, але не більш як на місяць.

До завершення дисциплінарного провадження прокурор не може бути звільнений з посади прокурора у зв'язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням (частина дев'ята статті 46 Закону № 1697-VII).

Частиною десятою 46 Закону № 1697-VII передбачено, що член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.

Висновок та зібрані у процесі перевірки матеріали передаються на розгляд Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів та мають бути отримані його членами не пізніш як за п'ять днів до засідання, на якому такий висновок розглядатиметься (частина 11 статті 46 Закону № 1697-VII).

Згідно із частиною першою статті 47 Закону №1697-VII розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а у разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.

Відповідно до частини третьої статті 47 Закону №1697-VII висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за його участю і може бути розглянутий без нього лише у випадках, коли належним чином повідомлений прокурор:

1) повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності;

2) не з'явився на засідання, не повідомивши про причини неявки;

3) не з'явився на засідання повторно.

Рішення про можливість розгляду висновку за відсутності відповідного прокурора приймає Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів.

Частиною четвертою цієї статті передбачено, що прокурор, який не братиме участі в засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, вправі надіслати письмові пояснення щодо висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, які оголошуються на засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів заслуховуються пояснення члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб (частина п'ята статті 47 Закону №1697-VII).

Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об'єктивності члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів подавати заяву про його відвід (частина шоста статті 47 Закону №1697-VII).

Відповідно до частини першої статті 48 Закону №1697-VII Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Частинами третьою та четвертою статті 48 Закону №1697-VII передбачено, що при прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення. Рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийнято не пізніше ніж через рік із дня вчинення проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.

Копія рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів вручається прокуророві, стосовно якого воно прийнято, або у семиденний строк надсилається йому поштою рекомендованим листом із повідомленням про вручення. У цей же строк копія рішення надсилається керівникові органу прокуратури, в якому прокурор, стосовно якого воно прийнято, обіймає посаду (частина восьма статті 48 Закону №1697-VII).

Згідно із пунктом 3 частини першої статті 49 Закону №1697-VII на прокурора може бути накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури.

Підставою для прийняття Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів спірного рішення слугували обставини, встановлені під час проведення перевірки порушень ОСОБА_5 правил прокурорської етики.

Так, у ході дисциплінарного провадження встановлено, що ОСОБА_5 вчинений дисциплінарний проступок, а саме: порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують його як працівника прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, що є підставою для дисциплінарної відповідальності згідно пункту 6 частини першої статті 43 Закону №1697-VII: одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

У відповідності до преамбули Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 28.11.2012 №123, (який діяв на час вчинення позивачем діянь) виконання покладених на прокуратуру завдань потребує від її працівників високого професіоналізму, неупередженості, чесності, порядності та здатності протистояти намаганням неправомірного впливу на їхню службову діяльність. Сприяти утвердженню таких особистих та ділових якостей має Кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури, метою якого є визначення основних принципів і моральних норм, якими повинні керуватися працівники прокуратури при виконанні своїх службових обов'язків та поза службою.

Відповідно до статті 5 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури професійна діяльність працівника прокуратури має ґрунтуватися на неухильному дотриманні конституційних принципів верховенства права та законності. При здійсненні повноважень він зобов'язаний діяти законно та в межах своєї компетенції своєчасно вживати вичерпних заходів до усунення порушень закону, від кого б вони не виходили. Працівник прокуратури у кримінальному провадженні має бути переконаний, що всі проведені слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії та зібрані докази дають достатні підстави для звинувачення особи у вчиненні кримінального правопорушення. У процесуальній діяльності він не може використовувати докази, одержані незаконним шляхом.

Згідно із статтею 7 вказаного кодексу при виконанні службових обов'язків працівник прокуратури має бути незалежним від будь-якого впливу, тиску чи втручання в його професійну діяльність, у тому числі органів влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, зобов'язаний активно, у визначений законодавством спосіб протистояти спробам посягання на його незалежність. У прийнятті конкретних рішень він повинен бути самостійним та керуватися лише вимогами закону, оцінкою отриманої інформації, морально-етичними принципами професії та своїми переконаннями, відмежовуватися від будь-яких корисливих та приватних інтересів, політичного впливу, тиску з боку громадськості та засобів масової інформації.

Статтею 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури передбачено, що працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб.

У разі явного порушення закону, очевидцем якого став працівник прокуратури, він вживає усіх можливих передбачених законодавством заходів для припинення протиправних дій та притягнення винних осіб до відповідальності.

Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс.

Поза службою поводити себе коректно і пристойно. При з'ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення працівника прокуратури, з метою ухилення від відповідальності.

В силу статті 27 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури у відносинах з підпорядкованими працівниками керівники всіх рівнів мають поєднувати принциповість та вимогливість з повагою та доброзичливістю, не допускати грубощів та приниження людської гідності. Керівний склад органів прокуратури повинен, зокрема, бути справедливим і об'єктивним в оцінці роботи підпорядкованих працівників, використовуючи їх моральне і матеріальне стимулювання, у тому числі щодо їхнього просування по службі; не спонукати працівників до виконання доручень, які виходять за межі їх службових обов'язків, вчинення протиправних дій, не допускати необґрунтованого притягнення до дисциплінарної відповідальності, звільнення, створення перешкод у просуванні по службі, фактів необ'єктивного підходу до оцінки їх професійних, ділових та особистих якостей; сприяти утвердженню в колективах товариської взаємодопомоги, позитивного морально-психологічного клімату.

Так, у ході службового розслідування з'ясовано, що упродовж листопада 2016 року - березня 2017 року керівник Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_5 вступив у позаслужбові стосунки корисливого характеру з прокурором цієї прокуратури ОСОБА_8, внаслідок чого неодноразово створював умови та отримував від підлеглого працівника матеріальні цінності та грошові кошти.

Упродовж вказаного періоду, шляхом висловлювання погроз настання негативних наслідків під час здійснення роботи, ініціювання питання притягнення до дисциплінарної відповідальності та направлення 20.01.2017 та 20.02.2017 листів прокурору Тернопільської області про позбавлення преміальних виплат, з корисливою метою, створював умови для подальшого отримання від підлеглого йому працівника - ОСОБА_8 матеріальних цінностей та грошових коштів за припинення перерахованих вище дій.

Таким чином, з'ясовано, що керівник Чортківської місцевої прокуратури ОСОБА_5 вчинив дії, спрямовані на використання свого службового становища в особистих інтересах, вступив в позапроцесуальні зв'язки корисливого характеру з підлеглим працівником, які скомпрометували високе звання працівника прокуратури та допустив дії, які зашкодили авторитету органів прокуратури, чим порушив статті 18, 24 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, Присяги працівника прокуратури, прийнятої 08.02.2011.

Вчинення позивачем дисциплінарного проступку підтверджуються матеріалами службового розслідування, проведеного на підставі наказу прокурора Тернопільської області від 28.03.2017 №35.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частин першої статті 75 Кодексу адміністративного судочинства України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно із частиною першою статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

В матеріалах дисциплінарного провадження, наданих та досліджених Судом, наявні пояснення ОСОБА_8, надані ним в рамках службового розслідування, проведеного на виконання наказу прокурора Тернопільської області від 28.03.2017 №35, які підтверджують, що ОСОБА_5 неодноразово вступав у позаслужбові стосунки корисливого характеру з прокурором Маржаном Р.В., чим створював умови та отримував від підлеглого працівника матеріальні цінності та грошові кошти. З огляду на приписи Кодексу адміністративного судочинства України, зазначені пояснення відповідають вимогам доказу у справі.

Також, Суд вважає необґрунтованими твердження позивача на винесення відповідачем спірного рішення з посиланням на надані органом досудового розслідування матеріли кримінального провадження № 002228, яке внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань Генеральною прокуратурою України за заявою ОСОБА_8, оскільки згідно висновку від 25.10.2017 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів зазначалось, що факт вчинення ОСОБА_5 кримінального та (або) корупційного правопорушення не встановлено вироком суду, що виключає наявність підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності відповідно до пункту 5 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру».

Натомість Суд зауважує, що підставою для винесення відповідачем спірного рішення стали обставини допущення позивачем одноразового грубого порушення правил прокурорської етики (пункт 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру»), тобто судом в рамках розгляду даної справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

Суд погоджується з позицією відповідача щодо порушення позивачем правил прокурорської етики, оскільки етичні норми є основоположними нормами поведінки прокурора. Допущення подібної поведінки підриває авторитет самого прокурора, органів прокуратури, так і держави в цілому.

Посилання позивача на протиправність рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 01.11.2017 № 239дп-17 «Про відсторонення від посади керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5» з підстав порушення порядку та строків повідомлення про його розгляд, Судом відхиляються, оскільки позивачем ні в позовній заяві, ні в судовому засіданні не доведено, яким чином невчасність його повідомлення про засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів щодо розгляду питання про відсторонення позивача від посади впливає на прийняття оскаржуваного рішення.

Твердження позивача щодо порушення відповідачем вимог закону, у зв'язку із тим, що останнім не розглянуто заяву позивача про відвід члену Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Нечепоренко С.О. спростовуються матеріалами справи. Так, 06.12.2017 рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 308дп-17 у задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід члена Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів Нечепоренка С.О. відмовлено.

Крім того, позивачем заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів, які на думку позивача спростовують його причетність до інкримінованих йому кримінальних діянь.

Однак, Суд наголошує, що ним оцінюється обґрунтованість та законність рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 06.12.2017. Подані позивачем матеріали, що розглядаються в кримінальному провадження не заперечують законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення і не спростовують порушення позивачем правил прокурорської етики.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Беручи до уваги приписи зазначених норм, оцінюючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, Суд приходить до висновку, що рішення від 06.12.2017 року № 309дп-17 «Про накладення дисциплінарного стягнення на керівника Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_5» прийнято Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені діючим законодавством, а тому підстави для його скасування відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 250, 255, 262, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд -

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1, АДРЕСА_1) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (, 04050, вул. Мельникова, 81-б, м. Київ) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на судове рішення Верховного Суду подається до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 23.02.2018.

Головуючий В.М.Бевзенко

Судді О.В. Білоус

Н.А.Данилевич

І.Л.Желтобрюх

В.М.Шарапа