Справа № 172/943/17
Суддя: Битяк І. Г.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 172/943/17
Провадження № 2-а/172/5/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.02.2018 рокуВасильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання - Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксації судового засідання технічними засобами справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника головного державного інспектора ГУ Держгеокадастру Бутенка Юрія Олександровича, державного інспектора ГУ Держгеокадастру Морозової Оксани Іванівни, ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області про скасування припису та постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернулась до суду з адміністративним позовом до відповідачів з вимогою скасувати припис та постанову про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог земельного законодавства.

Вказала, що 28 липня 2017 року поштою отримала акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства, акт обстеження земельної ділянки, припис, протокол про адміністративне правопорушення, розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки від 24 липня 2017 року, які складено в м. Дніпрі державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Васильківському, Межівському, Петропавлівському, Покровському районах управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Морозовою О.І. без її присутності і без залучення інших осіб.

Крім того, 3 серпня 2017 року без її сповіщення та участі було розглянуто вказаний вище протокол та начальником управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в області притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за ст. 53-1 КУпАП з накладенням штрафу в розмірі 170 грн.

Оскільки перевірка та розгляд справи проведені без її участі вважає припис про усунення порушень вимог земельного законодавства та постанову про притягнення її до адміністративної відповідальності протиправними та просить скасувати.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, надав суду заяву у якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував, надав заяву у якій просив справу розглядати без нього та відмовити у позові.

Відповідно до вимог ст. 29 КАС України справа слухається без участі сторін та фіксації судового засідання технічними засобами.

Вивчивши матеріали справи суд встановив таке.

24 липня 2017 року державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Васильківському, Межівському, Петропавлівському, Покровському районах управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Морозовою О.І. на підставі наказу ГУ Держгеокадастру в області № 69-ДК від 08.06.17 з виїздом на місце здійснено огляд земельної ділянки у Добровільській сільській раді Васильківського району. За результатами візуального обстеження встановлено, що земельна ділянка площею 2 га державної форми власності з цільовим призначенням «землі запасу» за межами населеного пункту використовується для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За наявною інформацією, і це не заперечується відповідачем у позовній заяві, вказана земельна ділянка використовується ОСОБА_1

За результатами огляду в той же день інспектором складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об'єктом - земельної ділянки, акт обстеження земельної ділянки, розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача за ст. 53-1 КУпАП та припис № 69-ДК/0083Пр/03/01/-17 про усунення у 30-денний термін виявленого порушення.

Зазначені документи були надіслані позивачу поштовим зв'язком та отримані 27.07.2017 року особисто.

На підтвердження законності використання земельної ділянки ОСОБА_1 надана довідка № 417 від 09.09.2016 року, видана Добровільським сільським головою про те, що позивачка має у користуванні земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 2 га.

Згідно зі ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Право власності, користування земельною ділянкою оформляється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 Земельного кодексу України центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб.

Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженим постановою КМУ № 15 від 14.01.2015 року визначено, що Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання вимог земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

За приписами ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» самовільне зайняття земельної ділянки - це будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.

У зв'язку з викладеним суд погоджується з висновками, викладеними в акті перевірки від 24.07.17 в тій частині, що земельна ділянка, яка була об'єктом перевірки використовується позивачем самовільно. Надана позивачкою довідка Добровільської сільської ради від 09.09.2016 та докази сплати земельного податку не можуть бути визнані судом належним доказом правомірності використання землі, оскільки вказаний орган місцевого самоврядування в даному випадку не є розпорядником земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної форми власності відповідно до приписів ст. 122 Земельного Кодексу України.

Згідно з положенням про управління Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області з питань контролю за використанням та охороною земель, затвердженим наказом ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області посадові особи управління в межах своїх повноважень мають право складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель, давати обов'язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель, безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, виконувати інші повноваження у сфері нагляду за охороною та використанням земель.

Таким чином, судом встановлено, що оскаржуваний припис від 24 липня 2017 року винесений державним інспектором у межах наданих чинним законодавством повноважень з метою усунення встановленого за результатами перевірки порушення вимог земельного законодавства, а тому позовні вимоги щодо його скасування задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання щодо законності притягнення позивача до адміністративної відповідальності суд зазначає, що статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Державним інспектором протокол про адміністративне правопорушення за ст. 53-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 складено 24 липня 2017 року без присутності особи, яка притягується до відповідальності та в той же день його копія з іншими матеріалами направлена позивачці.

ОСОБА_1 вказаний документ отримано 27 липня 2017 року, а вже 3 серпня 2017 року заступником головного державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Дніпропетровській області начальником управління з контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Бутенком Ю.О. за результатами розгляду справи позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності за

ст. 53-1 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 170 гривень.

Копію постанови відповідно до вимог ст. 285 КУпАП направлено особі, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

Однак вивченням змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 24.07.17 встановлено, що у ньому мається повідомлення про те, що розгляд справи відбудеться у приміщенні Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, але відсутні дані про день та час його розгляду.

Зазначена обставина є грубим порушенням вимог чинного законодавства внаслідок чого ОСОБА_1 була позбавлена можливості скористатись гарантованими їй статтею 268 КУпАП правами під час розгляду справи.

За таких обставин постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності від 3 серпня 2017 року є незаконною та підлягає скасуванню.

Розглядаючи клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у зв'язку з пропуском десятиденного терміну оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності суд враховує, що відповідно до приписів ст. 99 КАС України (в редакції чинній на час звернення до суду), адміністративний позов може бути поданий в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Оскільки позивачка звернулась до суду в межах місячного строку (у зв'язку з тим, що 3 вересня 2017 року є вихідним днем то останнім днем місячного звернення до суду вважається наступний перший робочий день, яким є 5 вересня 2017 року) то клопотання відповідача не підлягає задоволенню.

З урахуванням результату розгляду справи судові витрати необхідно залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 125, 126 Земельного кодексу України, ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», ст.ст. 7, 256, 268, 285 КУпАП, ст.ст. 2, 6, 8, 9, 72, 73, 74, 77, 241-243, 246 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника головного державного інспектора у сфері державного контролю за використанням та охороною земель та дотриманням вимог законодавства України про охорону земель у Дніпропетровській області - начальника управління з контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області Бутенка Юрія Олександровича від 3 серпня 2017 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 гривень за фактом скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з моменту його проголошення (підписання) до апеляційного адміністративного суду Дніпропетровської області через Васильківський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Г. Битяк