Справа № 766/22773/17
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2018-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 лютого 2018 р. м. ХерсонСправа № 766/22773/17

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовом ОСОБА_1 до Херсонського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

27 грудня 2017 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Херсонського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області, в якій просить:

- визнати протиправними та дискримінаційними дії Херсонського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області щодо невиплати позивачу пенсії за віком з квітня 2017 року;

- зобов'язати Херсонське об'єднане управління Пенсійного фонду України Херсонської області відновити нарахування та виплату пенсії за віком з квітня 2017 року.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Гаврилова Д.В. від 09.01.2018 року справу передано за підсудністю до Херсонського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2018 р. справу передано на розгляд судді Херсонського окружного адміністративного суду Дубровній В.А.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви, суддею встановлено, що у прохальній частині позовної заяви позивач, крім іншого, просить суд відстрочити їй сплату судового збору до прийняття рішення суду, обґрунтовуючи тим, що пенсія є єдиним джерелом існування і позивачу не виплачується, а також що позивач є непрацюючим пенсіонером, а тому її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір.

Надаючи правову оцінку вказаному клопотанню на предмет його узгодженості нормам матеріального права, суд вказує про наступне.

Правовідносини з приводу справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, розстрочення та відстрочення, звільнення від сплати та повернення судового збору унормовані КАС України та Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Положеннями ч. 1 ст. 8 вказаного Закону, які кореспондуються з приписами ч.1 ст. 133 КАС України, встановлено, що єдиною підставою для зменшення розміру, належних для оплати судових витрат, звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Таким чином, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, проте єдиною підставою для реалізації судом вказаного права є майновий стан сторони.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення та навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість, на підтвердження доводів щодо обґрунтованості вказаного клопотання позивач не надала суду таких доказів.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на викладене, суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

При цьому, позивач не позбавлений права звернутися до суду з таким клопотанням повторно з наданням належних та допустимих доказів.

Крім того, у прохальній частині позовної заяви позивач просить суд визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними.

Надаючи правову оцінку вказаному клопотанню на предмет його узгодженості нормам процесуального права, суд вказує про наступне.

Частиною 2 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позову, то за твердженням позивача їй припинено виплату пенсії з квітня 2017 р., проте, в позові не зазначено, коли позивач дізналась або повинна була дізнатись про таке припинення.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. ( ч. 6 ст. 161 КАС України ).

Проте, позивачем до позовної заяви не надано заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням обставин, які підтверджують поважність причин пропуску цього строку, а також належним чином засвідчених доказів на підтвердження вказаних обставин.

Загальні вимоги до форми та змісту, зокрема, клопотання, встановлено також статтею 167 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, крім іншого, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду ( ч. 2. ст. 167 КАС України).

Натомість, викладення в прохальній частині позову клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними без зазначення обставин, які, на думку позивача, є поважними, а також не оформлення та не подання до позову клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в порядку, визначеному КАС України, унеможливлює розгляд даного питання по суті, а тому суд залишає його без розгляду.

При цьому, суддя вказує, що наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду врегульовано статтею 123 КАС України. Так, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення

строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, суд вказує, що відповідно до ст. 171 КАС України, в редакції Закону України № 2147-VIII, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 161 КАС України, в редакції Закону України № 2147 - VІІІ, визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи, що позивачу відмовлено у задоволені заяви про відстрочення сплати судового збору, тому суд вважає за необхідне роз'яснити щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи що позивач звернулась до суду у грудні 2017 року, тому суд застосовує приписи статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", відповідно до якої прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2017 року встановить 1600 гривень.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з резолютивної частини позову, позивач просить визнати протиправними та дискримінаційними дії Херсонського об'єднаного управління ПФУ Херсонської області щодо невиплати пенсії за віком, та зобов'язати відповідача відновити нарахування та виплату пенсії позивачу.

З огляду на викладене, позивач повинна сплатити судовий збір у сумі 640,00 грн. та надати суду документ про його сплату.

Крім того, статтею 160 КАС України визначено вимоги до позовної заяви, у тому числі: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код для юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу).

Проте, у змісті позову дані щодо ЄДРПОУ відповідача, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта позивача не зазначено.

Крім того, статтею 160 КАС України серед вимог до позовної заяви зазначено: власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.11 ч. 5 цієї статті).

Проте, суд вказує, що за змістом подана до суду позовна заява не містить вищевказаних відомостей.

Також, суд вказує, що відповідно до статті 124 Конституції України, серед іншого, зазначено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який спір та будь-яке кримінальне обвинувачення.

Частинами 1 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, вимоги позивача у позовній заяві обґрунтовані констатацією того, що ОСОБА_1 є тимчасово переміщеною особою і пенсіонером за віком з грудня 2014 року, а також, що відповідач з квітня 2017 року припинив виплату пенсії без зазначення буд-яких доказів, які підтверджують вказані обставини та свідчать про наявність спору.

З огляду на вказані обставини, суд встановив, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме:

- привести позовну заяву у відповідність до вимог КАС України шляхом надання нової редакції позовної заяви, в якій усунути вищевказані недоліки, а саме,

1) зазначити ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта позивача;

2) викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини;

3) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.11 ч.5 ст. 160 КАС України);

- надати докази листування з відповідачем щодо спірного питання.

- надати документ про сплату судового збору в сумі 640,00 грн., або клопотання про звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати.

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням обставин та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя,

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Клопотання ОСОБА_1 про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними залишити без розгляду.

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 766/22773/17 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Дубровна В.А.