Справа № 826/9003/16
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

22 лютого 2018 року № 826/9003/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області
до треті особиПублічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (третя особа-1) Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 (третя особа-2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК» (третя особа-3) Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн» (третя особа-4) Приватне підприємство «Пік-Інвест» (третя особа-5) Дочірнє підприємство «Пульт пожежної охорони-1» (третя особа-6)
прозастосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК», Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн», Приватного підприємства «Пік-Інвест», Дочірнього підприємства «Пульт пожежної охорони-1» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме: будівлі за адресою: АДРЕСА_3; частини нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 Публічного акціонерного товариства «ПУМБ», до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначених об'єктів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.07.2016 відкрито провадження у справі у порядку скороченого провадження та встановлено відповідачу строк для подання заперечень проти позову, згідно з положеннями Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, яка діяла станом на момент вчинення відповідної процесуальної дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31.08.2016 ухвалено про перехід до розгляду справи №826/9003/16 за загальними правилами, передбаченими Кодексом адміністративного судочинства України, та залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.11.2017 справу №826/9003/16 прийнято до свого провадження суддею Скочок Т.О. та призначено до судового розгляду.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за результатами перевірки додержання відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту, про які зазначено в актах від 29.03.2016 №16 та від 29.03.2016 №171, складених за результатами вказаних перевірок, виявлено порушення, що є підставою для звернення з вказаними позовними вимоги про застосування заходів реагування.

У призначене судове засідання з'явились представники відповідача, які проти задоволення позовних вимог заперечували у повному обсязі, підтримавши доводи, викладені у письмових запереченнях проти позову, в яких зазначено, що позивачем не доведено, що перелічені в актах перевірки порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей (персоналу підприємства і особам, які беруть здійснювати гасіння виниклої пожежі). При цьому, перевірка проведена з численними порушеннями, оскільки приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_4, відповідач використовує на підставі договору суборенди від 01.10.2015 №1724/104, укладеного між відповідачем та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1; а приміщеннями, розташованими за адресою: АДРЕСА_3, користуються орендарі - фізична особа-підприємець ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК», Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн», Приватне підприємство «Пік-Інвест» та Дочірнє підприємство «Пульт пожежної охорони-1», - яких не було залучено до проведення вказаних перевірок. Крім того, у письмових запереченнях проти позову наголошено на тому, що відповідач, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, не є особою, якій надано право на звернення з даним позовом до суду, оскільки у силу положень чинного законодавства, такими повноваженнями наділений виключно центральний орган виконавчої влади.

Від третіх осіб через канцелярію суду надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При цьому, треті особи - фізична особа-підприємець ОСОБА_1, фізична особа-підприємець ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн», Приватне підприємство «Пік-Інвест», Дочірнє підприємство «Пульт пожежної охорони-1» - заперечували проти задоволення позовних вимог, вказавши про те, що останніх не було залучено до проведення відповідних перевірок. Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК», у свою чергу, повідомлено, що договір оренди нежитлового приміщення, укладений з відповідачем, наразі розірвано.

Від представника позивача через канцелярію суду також надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності останнього із зазначенням того, що на адресу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не надходило жодних заяв та матеріалів на підтвердження виконання протипожежних заходів щодо підтвердження усунення всіх порушень.

З огляду на викладене, судом ухвалено про перехід до розгляду справи у порядку письмового провадження на підставі ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції яка діяла на час вчинення даної процесуальної дії..

Розглянувши подані особами, які беруть участь у справі, документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заперечення та пояснення третіх осіб, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відділом державного нагляду та контролю Павлоградського міськрайонного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання - Публічним акціонерним товариством «Перший український міжнародний банк» - вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (об'єкт перевірки - будівля відділення №1 в м. Павлоград за адресою: АДРЕСА_3), за наслідками якої складено акт від 29.03.2016 №16, в якому зафіксовано ряд порушень, виявлених під час здійснення останньої.

Дніпродзержинським міським управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області також проведено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання - Публічним акціонерним товариством «Перший український міжнародний банк» - вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (об'єкт перевірки - відділення Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» за адресою: АДРЕСА_4), за наслідками якої складено акт від 29.03.2016 №171, в якому зафіксовано ряд порушень, виявлених під час здійснення останньої.

Вважаючи вказані порушення у сферах пожежної і техногенної безпеки, а також цивільного захисту, такими, що мають за собою наслідок у вигляді застосування заходів реагування, позивач звернувся з позовом до суду.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Приписами ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.ч. 1 та 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

У силу вимог ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Згідно зі ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При цьому, у силу п. 7 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі й реалізовувати наведені вище повноваження.

Приписами ч.ч. 1 та 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Суд звертає увагу сторін, що поняття «загроза життю та/або здоров'ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

У свою чергу, відповідачем на спростування вказаного не надано суду належних та достатніх доказів.

Також, суд звертає увагу на необґрунтованість тверджень представників відповідача щодо безпідставності виявлених під час вказаних перевірок порушень та/або їх часткового усунення, з огляду на наступне.

У силу ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Наслідком вказаного, виходячи з аналізу положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є здійснення контролюючим органом відповідного заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), тобто проведення перевірки.

Разом з тим, з наявних у матеріалах справи доказів не вбачається того, що відповідачем усунуто всі порушення, про зазначено в актах від 29.03.2016 №16 та від 29.03.2016 №171, що також підтверджено представником позивача у своїх поясненнях.

Щодо тверджень представників відповідача про не залучення до участі до перевірки орендарів приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_3, а саме: фізичної особи-підприємця ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК», Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн», Приватного підприємства «Пік-Інвест» та Дочірнього підприємства «Пульт пожежної охорони-1», слід зазначити таке.

Як було зазначено вище, питання реалізації суб'єктами владних повноважень функцій з державного нагляду (контролю) у межах спірних правовідносин врегульовано положеннями як Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», так і Кодексу цивільного захисту України.

Так, у преамбулі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

При цьому, суб'єктами господарювання, у розумінні частини 2 статті 55 Господарського кодексу України, зокрема, є господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

У той же час, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Так, на обох об'єктах перевірки - у будівлі за адресою: АДРЕСА_3, та частині нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 - Публічним акціонерним товариством «ПУМБ» здійснюється господарська діяльність, в одному випадку безпосередньо розміщено відділення банку, а в іншому - відповідачем здійснюється господарська діяльність із надання приміщень в оренду третім особам, тобто вказані перевірки здійсненні відповідачем у межах та на підставі наданих контролюючому органу повноважень за місцем провадження господарської діяльності відповідача.

Разом з тим, слід зазначити, що, у першу чергу, відповідальність за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки несе саме власник відповідного об'єкта, з урахуванням того, що у силу ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, діє принцип здійснення права власності, згідно з яким власність зобов'язує.

Натомість, у договорах оренди, укладених з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2, Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК», Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн», Приватним підприємством «Пік-Інвест» та Дочірнім підприємством «Пульт пожежної охорони-1», відсутня будь-яка інформація стосовно будівельних та технічних характеристик, переданих вказаним особам приміщень, що б могло дозволити встановити вину власника чи орендаря у виявлених порушеннях.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2017 у справі №826/10483/16.

Також, суд звертає увагу, що згідно з наявною у матеріалах справи копією угоди від 05.10.2016 про розірвання договору оренди нежитлового приміщення від 05.03.2014 №54/10 підтверджено факт розірвання договору оренди, укладеного відповідачем з Товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК».

Крім того, у разі невиконання вказаними орендарями положень договору, зокрема щодо утримання приміщень у належному стані, відповідач не позбавлений права на звернення до суду господарської юрисдикції з відповідним позовом у встановленому для цього порядку та наявності правових підстав.

Аналогічне стосується й виявлених контролюючим органом порушень щодо приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_4, який відповідач використовує на підставі договору суборенди від 01.10.2015 №1724/104, укладеного з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1, як суборендодавцем.

Так, оскільки відповідач не є власником вказаного приміщення, а лише використовує його як орендар, а умови вказаного договору не містять інформації стосовно будівельних та технічних характеристик, переданих відповідачу приміщень, що б могло дозволити встановити вину власника чи орендаря у виявлених порушеннях, суд дійшов до висновку про безпідставність заявлення позовних вимог в частині застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкта, а саме: частини нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4, до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта, саме до Публічного акціонерного товариства «ПУМБ», без урахування позиції власника вказаного приміщення з вказаного питання та залучення останнього безпосередньо до перевірки.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог в частині застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкту, а саме: будівлі за адресою: АДРЕСА_3, до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта. В іншій частині позовних вимог суд дійшов до висновку про їх необґрунтованість.

Керуючись ст.ст. 77, 245, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (, адреса: 49600, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Короленка, 4) до Публічного акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (, адреса: 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 4), за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1, адреса: 49000, АДРЕСА_1), фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2, адреса: 51400, АДРЕСА_2), Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-проектний центр ДТЕК» (, адреса: 49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Миронова, 15), Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрбілдінг Корпорейшн» (, адреса: 04208, м. Київ, просп. Георгія Гонгадзе, 5-А, офіс 3), Приватного підприємства «Пік-Інвест» (, адреса: 51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, провулок Музейний, 2/1, офіс 406), Дочірнього підприємства «Пульт пожежної охорони-1» (, адреса: 49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Маяковського, 43) задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єкту, а саме: будівлі за адресою: АДРЕСА_3, до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов'язання зупинити експлуатацію вищезазначеного об'єкта.

В іншій частині позову відмовити.

Обов'язок щодо забезпечення виконання рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок