Справа № 805/1153/18-а
Суддя: Михайлик А.С.
Дата ухвалення: 2018-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 лютого 2018 р. Справа №805/1153/18-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Михайлик А.С., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Державної архітектурно-будівельної інспекції України до Краматорського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Краматорського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення старшого державного виконавця Климентовської Л.С. про повернення постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 13 березня 2017 року № 9/1005003-740, викладене у формі повідомлення про повернення виконавчого документу стягувачу без прийняття до виконання; зобов'язання відкрити виконавче провадження за заявою від 20 квітня 2017 року б/н про відкриття виконавчого провадження згідно виконавчого документу - постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 13 березня 2017 року № 9/1005003-740.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 161 цього Кодексу у разі пропуску строку звернення до суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, 4 липня 2017 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України отримано лист зі спірним повідомленням від 27 квітня 2017 року про повернення стягувачу (позивачу) без прийняття до виконання виконавчого документу - постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 13 березня 2017 року № 9/1005003-740.

Таким чином, відповідна позовна заява мала бути подана до суду у строк до 15 липня 2017 року.

Із вказаною позовною заявою відповідно до поштового штемпелю на конверті, у якому вона надійшла, позивач звернувся до суду 13 лютого 2018 року, тобто, із пропуском визначеного КАС України десятиденного строку.

Однак, за посиланнями в позовній заяві строк було пропущено позивачем з поважних причин з огляду на наступне.

Так, ухвалою суду від 19 липня 2017 року у справі № 805/2567/17-а залишено без руху поданий з цим самих підстав позов у зв'язку з несплатою судового збору, ухвалою суду від 11 серпня 2017 року - повернуто через не усунення недоліків позовної заяви.

Позивач зазначає, що несплата судового збору у встановлений судом строк відбулась з причин відсутності можливості проведення платежів за платіжними дорученнями через блокування рахунків позивача, що підтверджується відповідними листами Управління державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва від 1 вересня 2017 року № 02-08/1076, від 4 вересня 2017 року № 02-08/1080, від 6 вересня 2017 року № 02-08/1092, від 6 вересня 2017 року № 02-08/1093.

Також вказано, що одразу після виникнення можливості судовий збір позивачем було сплачено.

Крім цього у позові зазначено, що позивач здійснює повноваження через свої відокремлені підрозділи - Департаменти, що не є юридичними особами, зокрема, через Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Донецькій області. У той же час, юридична служба вказаного Департаменту не представлена жодним головним спеціалістом-юрисконсультом, який відповідно до своїх посадових обов'язків забезпечував би претензійно-позовну роботу та дотримання процесуальних строків, оскільки єдиний такий працівник Департаменту перебуває у відпустці по догляду до дитиною. Раніше уповноважений довіреністю представляти інтереси позивача спеціаліст вийшов на пенсію 21 вересня 2017 року, а можливість сплатити судовий збір виникла лише 18 жовтня 2017 року.

Позивачем зазначено, що на теперішній час інтереси Департаменту представлятиме головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Петрова К.В.

На підставі наведеного позивач просив суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

За приписами ч.ч. 1-2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Так, подання до суду позову із порушенням встановленого законом строку за посиланнями позивача обумовлено відсутністю можливості вчасно сплатити судовий збір та неукомплектованістю юридичної служби управління спеціалістами-юрисконсультами, через що представляти інтереси позивача у суді вимушена головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Петрова К.В.

При цьому слід зазначити, що судовий збір відповідно до наявного в матеріалах справи платіжного доручення № 5720 сплачено 18 жовтня 2017 року; довіреність, якою вповноважено Петрову К.В. представляти інтереси позивача у судах, видано 22 грудня 2017 року, - у той час як даний позов подано до суду 13 лютого 2018 року.

До цього ж, відсутність у штаті Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Донецькій області юрисконсульта не свідчить про неможливість звернення до суду із позовом, оскільки позивачем у справі є Державна архітектурно-будівельна інспекція України, яка може здійснювати свої повноваження не лише через Департамент у Донецькій області.

До цього ж, зі змісту викладеного у позові вбачається, що сам по собі текст позовної заява був складений ще до звільнення 21 вересня 2017 року одного з юрисконсультів Департаменту у Донецькій області у зв'язку з виходом на пенсію, оскільки вперше позовну заяву до того самого відповідача та з тих самих підстав за посиланнями позивача було подано у липні 2017 року (справа № 805/2567/17-а).

Безпосередньо подача позову до суду полягає у її направленні поштою чи поданні до канцелярії суду нарочно, що не вимагає спеціальних знань у галузі права.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони, не пов'язані з їх недбалістю та обумовлені дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. При цьому обмеження законодавством строку звернення до суду покликано забезпечити правову визначеність учасників спірних відносин, а, передусім, дисциплінувати їх

Таким чином, наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не можна вважати поважними.

Крім цього, пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Разом із цим, як неодноразово вказувалось Європейським судом з прав людини, зокрема, у справах «Устименко проти України» та «Пономарьов проти України», право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Тобто, поновлення судом строку без наявних на то поважних причин є недотримання принципу правової визначеності та порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Враховуючи, що з моменту повернення ухвалою суду від 11 серпня 2017 року первинно поданого позову до моменту його повторного подання 13 лютого 2018 року минуло близько півроку, у той час як строк на звернення із такою позовною заявою становить десять днів, а причини пропуску такого строку є не є поважними, виходячи з ч.1 ст. 123 КАС України позовна заява підлягає залишенню без руху.

Крім цього, відповідно до п. 2, 8 , 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: ідентифікаційний код юридичної особи (сторін) в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також у відповідності до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивачем не дотримано вимоги п. 2, 8 , 11 ч. 5, ч. 1 ст. 161 КАС.

Наведене вище свідчить про те, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, що згідно частини 1 статті 169 цього Кодексу є підставою для постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене та керуючись ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Державної архітектурно-будівельної інспекції України до Краматорського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали, впродовж якого позивач має надати до суду докази поважності пропуску строку звернення до суду та відповідну заяву про поновлення такого строку; зазначити ідентифікаційний код юридичних осіб (сторін); зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; надати власне письмове підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; надати копію позовної заяви для відповідача та копії доданих до неї документів.

Роз'яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Михайлик А.С.