Справа № 808/801/17
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2018-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2018 року Справа № 808/801/17 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 (69095, АДРЕСА_1,ідентифікаційний номер НОМЕР_1)

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, пл. Пушкіна, буд. 4)

третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 (АДРЕСА_7, ідентифікаційний номер НОМЕР_2),

про визнання рішення протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі позивач) звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (надалі відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області від 03.03.2017 року.

визнати протиправним та скасувати припис № 22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами позапланової перевірки Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області від 06 березня 2017 року.

Позов обґрунтований тим, що позивачці на праві спільної сумісної власності належить двокімнатна квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Позивач зазначила, що здійснила реконструкцію цього об'єкту нерухомості попередньо провівши кваліфіковане обстеження технічного стану будівельних конструкцій вказаної квартири та отримавши технічний висновок і проектну документацію на її реконструкцію та зареєструвавши відповідну декларацію № ЗП 85 про початок виконання будівельних робіт. Проте, відповідачем 03 березня 2017 року було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил. За наслідками цієї перевірки відповідачем був складений припис від 06 березня 2017 №22. Також, 16 березня 2017 року відповідачем була прийнята постанова №27 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудування. Вказані порушення були виявлені відповідачем через те, що позивачка здійснила реконструкцію об'єкту нерухомості без декларації, яку, в свою чергу, скасував відповідач наказом № 29 від 08 квітня 2016 року. Позивач стверджує, що наказ № 29 від 08 квітня 2016 року не отримувала та що припис № 22 та акт перевірки винесені з порушенням чинного законодавства та мають бути скасовані.

Представник позивача до суду 26 січня 2018 року подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві, відповідно до якого зазначає, що на адресу відповідача надійшла скарга громадянина ОСОБА_3, щодо проведення перевірки будування балкону мешканцями АДРЕСА_3. На виконання покладених повноважень відповідачем було проведено позапланову перевірку додержання вимог містобудівного законодавства за вказаною вище адресою. Позапланова перевірки проведена на підставі направлення для проведення позапланової перевірки №133 від 02 березня 2017 року. За результатами вказаної перевірки, відповідачем встановлено, що відповідно до наказу від 08 квітня 2016 року № 29 відповідач скасував реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 08 серпня 2014 року № ЗП85 (копію наказу про скасування було направлено позивачу 13 квітня 2016 pоку), оскільки об'єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації на будівництво. Проте, під час перевірки на об'єкті встановлено продовження виконання будівельних робіт з улаштування балкону по головному фасаду житлового будинку, а саме улаштування покрівлі з металочерепіці, огородження балкону з ОСБ з утепленням без отримання права на виконання будівельних робіт, що є порушення пункту 2 частини 1 статті 34 Закону, частини 8 статті 36 Закону, пункту 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (надалі - Порядок №466). На підставі виявлених порушень відповідачем відносно позивача складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03 березня 2017 року. Зазначає, що відповідно до вимог пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Так, 06 березня 2017 року відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення та Припис № 22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. 16 березня 2017 року за результатами розгляду вищезазначеного протоколу відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 27, відповідно до якої на позивача накладено штраф у розмірі 10 200 грн. Зазначає, що відповідачем була у повному обсязі дотримана процедура притягнення позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства. Звертає увагу на те, що позивач у позовній заяві просить суд визнати протиправним та скасувати, як акт перевірки від 03 березня 2017 року так припис №22 від 06 березня 2017 року, то така позиція позивача є хибною та не правомірною. Зазначає, що відповідач при проведенні позапланової перевірки об'єкту будівництва діяв виключно у межах норм містобудівного законодавства, при виявленні порушень з боку позивача, відповідачем в повному обсязі дотримана процедура притягнення позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства, оскільки позивач здійснював будівельні роботи без отримання права на виконання таких робіт.

Представник відповідача до суду 26 січня 2018 року подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Третя особа у судове засідання не прибула, причину суду не повідомила. Про день, час і місце судового розгляду справи повідомлена належним чином. Заяв і клопотань до суду не надходило.

За таких обставин та керуючись частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у ній доказів у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною 4 статті 243 КАС судове рішення, постановлене у письмовому проваджені, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Частиною 5 статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

На підставі частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши наявні матеріали та з'ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

03 березня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області Оксанченко Сергієм Миколайовичем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил. Під час перевірки на об'єкті будівництва встановлено продовження виконання будівельних робіт з улаштування балкону по головному фасаду, а саме: улаштування покрівлі з метало черепиці, огородження балкону з ОСБ з утепленням без отримання права на виконання робіт, що є порушенням пункту 2 частини 1 статті 34, частини 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року № 466.

06 березня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області Оксанченко Сергієм Миколайовичем складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 8 статті 96 кодексу України про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, 06 березня 2017 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області Оксанченко Сергієм Миколайовичем складено припис № 22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами позапланової перевірки. Крім того, у зазначеному приписі, контролюючий орган вимагає в строк до 06 травня 2017 року усунути виявлені порушення вимог законодавства шляхом демонтажу прибудови балкону та приведення частини фасаду житлового будинку у первісний стан.

16 березня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області Оксанченко Сергієм Миколайовичем складено постанову № 27 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 8 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Вказана позапланова перевірка проведена відповідачем у зв'язку зі скаргою громадянина ОСОБА_3 Так, за результатами перевірки відповідачем встановлено, що наказом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області № 29 від 08 квітня 2016 року скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 08 серпня 2014 року № ЗП 85, проте під час перевірки на об'єкті встановлено продовження виконання будівельних робіт з улаштування балкону по головному фасаду житлового будинку.

Копію наказу № 29 від 08 квітня 2016 року позивач отримала особисто лише 16 березня 2017 року, про що в матеріалах справи є відповідна відмітка.

08 серпня 2014 року інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію за № ЗП 85 про початок виконання будівельних робіт.

29 березня 2016 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на підставі звернення мешканців житлового будинку АДРЕСА_1 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29 березня 2016 року, припис № 38 від 11 квітня 2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, протокол про адміністративне правопорушення від 11 квітня 2016 року.

На підставі акта перевірки від 29 березня 2016 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 11 квітня 2016 року та припису № 38 від 11 квітня 2016 року, відповідачем 12 квітня 2016 року винесено постанову № 40 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якої позивача визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Відповідно до акту позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29 березня 2016 року та припису від 11 квітня 2016 року відповідач по справі прийшов до висновку, що під час перевірки на об'єкті будівництва встановлено виконання будівельних робіт з улаштування металевих конструкцій балкону по ряду «Б», закладання простору під існуючим балконом по вісі «4», що не передбачено проектною документацією, що свідчить про невідповідність об'єкта будівництва затвердженій проектній документації на будівництво зазначеного об'єкта та є порушенням статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», пункту 8.14 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт».

Не погоджуючись із встановленими під час перевірки порушеннями, ОСОБА_1 звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправними та скасування рішень Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області. Однак, судом першої інстанції у задоволенні позову було відмовлено у повному обсязі.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2016 року по справі № 808/1364/16 апеляційну скаргу ОСОБА_1 було задоволено та вирішено:

Скасувати постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 22 серпня 2016 року та прийняти нову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати прийняті Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області відносно ОСОБА_1:

- припис № 38 від 11 квітня 2016 року про зупинення підготовчих і будівельних робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1;

- постанову № 40 від 12 квітня 2016 року про накладення штрафу в сумі 850 грн. за будівництво, яке не відповідає проектній документації.

Вищевказаною постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2016 року по справі № 808/1364/16 встановлено відповідність дій позивача та дотримання останньою норм законодавства, щодо улаштування балкону.

Враховуючи викладене, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Згідно Указу Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури; внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Державна архітектурно-будівельна інспекція забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства. Державна архітектурно-будівельна інспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів та правил, у сфері житлово-комунального господарства; проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; розглядає справи про правопорушення у сферах містобудівної діяльності, житлово-комунального господарства з прийняттям відповідних рішень.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до пункту 16 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації за формою, наведеною у додатках 4, 5, 6 до цього Порядку. Один примірник декларації після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Декларація про початок виконання підготовчих робіт не надає права на виконання будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п'яти робочих днів з дня надходження до нього декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 17 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт).

08 серпня 2014 року позивачем до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Запорізькій області була подана декларація про початок будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1, яка в цей же день зареєстрована за номером ЗП 85. Разом з декларацією зареєстрована проектна документація, розроблена ПНВФ «Стройіндустрія-Л».

Згідно технічного висновку ПНВФ «Стройіндустрія-Л», реконструкція квартири передбачає:

1) перепланування квартири:

- демонтаж вхідної двері і переніс дверного пройому в несучій стіні в коридорі з улаштуванням рами посилення;

- демонтаж сантехнічних приладів у ванній кімнаті;

- виконання пройому в перегородці по вісі « 3»;

- демонтаж старих та улаштування нових перегородок;

- улаштування гідроізоляції полу санвузла;

- демонтаж дверного і віконного блоків в кімнаті 6 з наступним улаштуванням рами та демонтаж підвіконної частини залізобетонної панелі для об'єднання кімнати з частиною балкона;

2) реконструкція балкона по вісі « 4»:

- улаштування отворів в наружній стіні з заведенням елементів кріплення металевої рами балкону;

- улаштування плоскої рами балкону з кріпленням до існуючої балконної плити;

- улаштування металевого каркасу балкона;

- улаштування огороджуючих стін;

- улаштування крівлі на балконі зі склінням;

- улаштування перегородки з дверми;

- внутрішня відділка;

3) улаштування балкону по вісі «Б»:

- демонтаж існуючого віконного блоку та підвіконної частини стіни в кухні для улаштування дверного пройому;

- улаштування отворів в наружній стіні з заведенням в них елементів кріплення металевої рами балкону;

- улаштування прямокутної плоскої рами балкону;

- улаштування металевого каркасу балкону;

- улаштування огороджуючих стін;

- улаштування крівлі на балконі зі склінням;

- внутрішня відділка.

Таким чином, власниками квартири отримано право на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири шляхом реєстрації Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю в Запорізькій області декларації про початок виконання будівельних робіт ЗП 85 від 08 серпня 2014 року

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому на замовника (забудовника) під час створення об'єкта архітектури покладаються обов'язки, передбачені статтею 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», в тому числі щодо ведення будівництва об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам, не порушувати під час організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси користувачів прилеглих земельних ділянок, власників розташованих на них будинків і споруд.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Аналогічне за змістом положення закріплено у підпункті 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року.

Пунктом 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до частини 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 1 лютого 2011 року декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Таке ж положення закріплено в пункті 24 Постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

Наведений у частині 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року та пункті 24 Постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» перелік підстав для скасування реєстрації декларації на початок виконання будівельних робіт є вичерпним.

За змістом приписів частини 7 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17 лютого 2011 року та пункту 24 Постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» підставою для скасування реєстрації декларації можуть бути порушення встановлені виключно під час перевірки за умови невиконання приписів щодо усунення цих порушень.

З наведених норм вбачається, що підставою для зупинення будівельних робіт може слугувати невідповідність будівельних робіт вимогам законодавства.

У своєму акті від 03 березня 2017 року відповідач встановив, порушення позивачем норм пункту 2 частини 1 статті 34, частини 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 26 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року № 466.

Суд звертає увагу на те, що позивач на законних підставах продовжувала виконувати будівельні роботи, адже судом апеляційної інстанції встановлено належність дозвільних документів на проведення вказаних робіт щодо реконструкції квартири та улаштування балкону

У відповідності до частини 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

За приписами абзацу 1 пункту 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Відповідачем був порушений порядок щодо направлення письмового повідомлення ОСОБА_1 стосовно скасування декларації, що в свою чергу, порушило законні права та інтереси останньої, адже позивач була позбавлена можливості надати свої пояснення або виправити недоліки, як то передбачено пункту 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466.

Відповідач на підтвердження направлення Наказу № 29 від 08 квітня 2016 року надав до суду квитанцію № 4911 від 13 квітня 2016 року, проте з даної квитанції неможливо встановити куди саме та які документи направлялись відповідачем.

Суд приходить до висновку про те, що відповідачем не надано належних доказів, які б підтвердили надані пояснення відповідача, щодо повідомлення позивача про Наказ № 29 від 08 квітня 2016 року.

Окрім того, пояснення відповідача спростовуються Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2016 року по справі № 808/1364/16, якою було встановлено, що відсутність в зміненому робочому проекті пункту 3 про улаштування балкону по вісі «Б» ніяким чином не свідчить про порушення позивачкою будівельних норм, стандартів, правил, проектних рішень під час реконструкції квартири АДРЕСА_1.

Таким чином, матеріалами справи не підтверджено, що відповідач взагалі направляв позивачеві Наказ № 29 від 08 квітня 2016 року.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області від 03 березня 2017 року, то суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема:1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;

З огляду на викладену норму законодавства вбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється, зокрема у спорах, щодо рішень суб'єктів владних повноважень, а саме нормативно-правових актів чи індивідуальних актів.

Суд звертає увагу позивача на те, що акт перевірки не є актом індивідуальної дії, який в силу закону може бути предметом розгляду в адміністративному суді.

Так, відповідно до пункту 16 Постанови КМУ № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 вказаної постанови у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

З огляду на викладені норми чинного законодавства вбачається, що акт це є документ, який фіксує факт проведення перевірки, який є в силу статті 19 КАС України не актом індивідуальної дії.

Відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення в ньому висновків перевірки, може бути надана судом при

вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Таким чином, суд приходить до висновку що в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області від 03 березня 2017 року, позивачу слід відмовити.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 КАС України).

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи відповідач проти позову заперечив, доводи позивача не спростував.

З урахуванням з'ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Частиною 4 статті 139 КАС України встановлено, що при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов'язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов'язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Згідно частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5, 9, 72, 77, 139, 143, 241, 243-246, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис № 22 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами позапланової перевірки Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області від 06 березня 2017 року.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1, адреса реєстрації та місця проживання: 69095, АДРЕСА_1) судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок гривень) 00 копійок.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили у строк та порядок визначений статті 255 КАС України.

Рішення суду першої інстанції оскаржується у строк та порядок встановлений статтею 295 КАС України.

Рішення складено у повному обсязі 21 лютого 2018 року.

Суддя Д.В. Татаринов