Справа № 810/821/18
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2018-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2018 року м. Київ №810/821/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду О.В. Басай, розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Контакт" до Київської митниці ДФС України про визнання протиправними та скасування рішень та зобовязання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "Контакт" з позовом до Київської митниці ДФС України, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення про відмову у митному оформленні товару від 20.06.2017 №UA125020/2017/00104 та рішення про визначення коду товару від 20.06.2017 №КТ-UA-2017;

- зобовязати вчинити дії спрямовані на прийняття митної декларації від 15.06.2017 UA125020.2017.172452 та розмитнення товару за цією декларацією відповідно за кодом УКТ ЗЕД-.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Зясовуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Положеннями пункту 2 частини пятої статті 160 КАС встановлено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Також, згідно з пунктом 11 частини пятої статті 160 КАС, в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини шостої цієї ж статті, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п'ятої цієї статті стосовно представника (ч.6 ст.160 КАС).

Однак, позивач у позовній заяві не зазначив: 1) поштовий індекс позивача, 2) офіційна електронна адреси або адреси електронної пошти позивача, 3) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача, 4) офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача, 5) власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, 6) місце проживання чи перебування представника позивача, 7) реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України представника позивача, 8) адреси електронної пошти представника позивача.

Окрім цього, положеннями частини першої статті 161 КАС встановлено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобовязаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.4 ст.161 КАС).

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 94 КАС, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.94 КАС).

Однак, всупереч вимог вказаних норм КАС, представник позивача до позовної заяви додав копії документів, які не засвідчені, як це встановлено Національним стандартом України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації". Зокрема, згідно з пунктом 5.27 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту "підпис". Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам частини першої статті 161 КАС, а тому, зазначений недолік повинен бути усунений шляхом надання суду копії документів, що додані до позовної заяви, які мають бути засвідчені, відповідно до Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації".

Також, частиною третьою статті 161 КАС визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями абзацу першого частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою зазначеної статті, за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік", з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1762 грн.).

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частинами першою та другою статті 9 Закону №3674-VI встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви випливає, що позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення про відмову у митному оформленні товару від 20.06.2017 №UA125020/2017/00104, рішення про визначення коду товару від 20.06.2017 №КТ-UA-2017. Відповідно до пункту 3 змісту позовних вимог, позивач об'єднав в одному пункті дві самостійні вимоги немайнового характеру, а саме про: 1) зобовязання вчинити дії спрямовані на прийняття митної декларації від 15.06.2017 UA125020.2017.172452, 2) зобовязання вчинити дії спрямовані на розмитнення товару за цією декларацією відповідно за кодом УКТ ЗЕД-. Таким чином, позовна заява має немайновий характер.

Отже, ставка судового збору за вимоги немайнового характеру становить 7048,00 грн. (4 вимоги немайнового характеру помножити на 1762,00 грн. - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Однак, позивач до позовної заяви додав платіжні доручення: від 21.08.2017 №950, від 11.01.2018 №48, від 11.01.2018 №49, від 11.01.2018 №50, згідно з якими, судовий збір за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Контакт" сплачений за платiжними реквiзитами Окружного адміністративного суду м.Києва.

Указаний недолік позовної заяви позивач має усунути шляхом подання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 7048,00 грн., разом з документом, що підтверджує зарахування такого судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Крім того, згідно з частиною першою статті 122 КАС, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 122 КАС, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тому, при визначенні початку вказаного строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У позовній заяві позивач зазначив, що 29.08.2017 звернувся із таким же позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.09.2017 у справі №826/10795/17 вказаний спір переданий на розгляд Київському окружному адміністративному суду.

31 жовтня 2017 року справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.11.2017, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Контакт" залишена без руху та встановлений строк для усунення недоліків до 15.01.2018. Ухвалою суду від 29.01.2018 позов було повернутий позивачу у звязку із не усуненням недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що матеріали позовної заяви не містять доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду. Тому, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати - обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з доказами на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду або наданням суду доказів, які підтверджують звернення до суду з даним позовом в межах строку, встановленого КАС.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 169 КАС, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у звязку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Контакт" до Київської митниці ДФС України про визнання протиправними та скасування рішень та зобовязання вчинити певні дії.

Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали позивачу.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС.

Копію ухвали надіслати позивачу. Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.