Справа № 807/1977/17
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2018-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 лютого 2018 року м. Ужгород№ 807/1977/17
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Дору Ю.Ю.,

при секретарі содового засідання - Гулай М.В.,

за участі сторін:

позивача - ОСОБА_2;

представника позивача - ОСОБА_3;

представників відповідача - Пензова С.В. та Івануса В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на займаній посаді, -

В С Т А Н О В И В:

14 грудня 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці ДФС , в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Закарпатської митниці ДФС № 989-о від 14.11.2017 "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби" яким ОСОБА_2 звільнено 15.11.2017 з посади державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС, віідповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України від 10.11.2015 №899-VIII " Про державну службу"; поновити ОСОБА_2 на посаді державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС; стягнути на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.11.2017.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Наказом відповідача за № 989-о від 14.11.2017 "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби" ОСОБА_2 звільнено 15.11.2017 року з посади державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС відповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України від 10.11.2015 року №899-VIII "Про державну службу". Вищезазначений наказ позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню з огляду на наступне. Відповідач прийняв рішення про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади на підставі подання та висновків Дисциплінарної комісії за результатами провадження Дисциплінарної комісії проведеної відповідно до наказу Закарпатської митниці ДФС від 29.09.2017 №649 "Про відкриття дисциплінарного провадження" (зі змінами, внесеними наказом митниці від 27.10.2017 року №702). За результатами дисциплінарного провадження та зібраних матеріалів, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку (перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення) та вирішила притягнути останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

З таким рішенням позивач не погоджується у зв'язку з тим, що відповідачем не доведено вчинення державним інспектором відділу митного оформлення № 2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, передбаченого п.7 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", як і не доведено вчинення дисциплінарних проступків визначених п.п.2,4,5 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", відтак підстав для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з державної служби та винесення оскаржуваного наказу не було. Окрім, цього позивач зазначає, що відповідно до ч.5 ст.66 Закону України "Про державну службу", звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1,3,7,9-11,13,14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

У судовому засідання позивач та його представник підтримали заявлені позовні вимоги у повному обсязі з мотивів наведених у позовній заяві та просили суд задовольнити позовну заяву повністю.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечили проти заявлених позовних вимог з мотивів наведених у письмовому відзиві та просили суд відмовити позивачеві в задоволені позову повністю.

В судовому засіданні представники відповідача пояснили, що ОСОБА_2 було допущено порушення Закону України «Про державну службу» при митному оформленні вантажного автомобіля, а саме перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення. Дане порушення полягало в тому, що ОСОБА_2 вніс дані до функціонального модуля «Журнал пункту пропуску «Оформлені» АСМО «Інспектор» дані про скасування митних процедур, вказавши, що таке рішення приймалося начальником зміни ОСОБА_6, тоді як таких рішень останній не приймав, а відтак, позивач допустив перевищення службових повноважень.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача та представників відповідача, розглянувши подані документи та матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач працював в митних органах України з липня 2012 року. Наказом від 13.04.2016 року №483-о з 14.04.2016 року переведений на посаду державного інспектора відділу митного оформлення "№ 2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС.

Відповідно до наказу відповідача від 29.09.2017 року №649 відкрито дисциплінарне провадження з метою з'ясування наявності чи відсутності у діях державних службовців дисциплінарного проступку та підстав для їх притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також дотримання ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_2 законодавчих та нормативно-правових актів з питань державної митної справи під час здійснення митних формальностей стосовно вантажного автомобіля марки "VOLVO" із напівпричепом марки "REISCH", реєстраційні номерні знаки Румунії НОМЕР_2/НОМЕР_3, під керуванням громадянина Румунії FERESTEAN SORIN, який 24.09.2017 року перетинав митний кордон України у напрямку "виїзд з України" через пункт пропуску "Дякове-Халмеу" та в якому посадовими особами прикордонної поліції та митної служби Румунії під час митного огляду було виявлено приховані від митного контролю тютюнові вироби загальною кількістю 249 000 пачок сигарет марки "MARBLE" та "JIN LING". За результатами провадження, Дисциплінарна комісія дійшла до висновків, що у діях державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_2 наявні ознаки дисциплінарних проступків передбачених пп.2,4,5 та 7 ч.2 ст.65 Закону України від 10.11.2015 №899-VIII "Про державну службу", за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, передбачене п.4 ч.1 ст.66 цього Закону. Законом України "Про державну службу" передбачено, що дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) утворюється з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку (ст.69). Вказаною статтею визначено, що пропозиція дисциплінарної комісії або подання дисциплінарної комісії мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.

Проведеною перевіркою встановлено, що 24.09.2017 о 20 год. 33 хв. 14 сек. на ділянку "виїзд з України" пункту пропуску "Дякове-Халмеу" митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС, вантажного напрямку заїхав вантажний автомобіль марки "VOLVO" із напівпричепом марки "REISCH", реєстраційні номерні знаки Румунії НОМЕР_2/НОМЕР_3 під керуванням громадянина Румунії, який слідував із України до Румунії з товаром: "Тріска деревна (щепа) з ялини, ялиці фракція 2 см. виготовлена методом подріблення дерев'яних відходів, неагломерована, насипом, вологістю більше 20%. Всього - 75 м3" та виїхав із зони митного контролю о 21 год. 28 хв.15 сек. 24.09.2017. Згідно витягу із програмно-інформаційного комплексу Єдина Автоматизована Інформаційна Система ДФС України (далі - ПІК ЄАІС ДФС), особиста номерна печатка №407, на час здійснення митних формальностей щодо вказаного вище транспортного засобу була закріплена за позивачем. Аналіз даних, наявних у функціональному модулі "Диспетчер зони митного контролю" Автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор" (далі - АСМО "Інспектор") та ПІК ЄАІС ДФС України свідчить про те, що інформація по всіх діях щодо вантажного автомобіля, який 24.09.2017 року перетинав митний кордон України у напрямку "виїзд з України" через пункт пропуску "Дякове-Халмеу" митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС по вантажному напрямку, до функціонального модулю "Диспечер зони митного контролю" АСМО "Інспектор" внесена позивачем.

При здійсненні митного контролю позивачу було пред'явлено СМR, invoice, документи на транспортний засіб та напівпричіп, паспорт громадянина Румунії. Після цього відомості було занесено в ДЗМК Інспектор-2006. Після проведення перевірки, згідно даних функціонального модуля "Журнал пункту пропуску" оформлені АСМО "Інспектор" під час здійснення ОСОБА_2 митного контролю та митного оформлення вантажного автомобіля, спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР), яка зреагувала на 6 додаткових митних формальностей, а саме: "202-1" (проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і з вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації); 210-1» (Проведення митного огляду транспортного засобу); « 401-1» (Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств); « 911-1» (Забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки); « 901 -1» (Застосування технічних засобів митного контролю); « 904-1» (Використання службових собак).

У поданому відзиві відповідач стверджує, що, незважаючи на згенеровані обов'язкові митні формальності, за кодами « 202-1», « 210-1» та « 401-1», такі залишилися не виконаними. Суд критично оцінює дані твердження відповідача зважаючи на наступне.

Згідно припису пункту 1 статті 75 ЗУ "Про державну службу" позивачем надано письмові пояснення, в яких останній зазначає, що ним було проведено частковий митний огляд вантажу - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць згідно митній формальності "202-1", товар відповідав відомостям зазначеним у митній декларації, щодо рішення про недоцільність проведення митної формальності "210-1" відповідно до Наказу МФУ від 31.07.2015 № 684 "Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю" таке прийнято особисто керівником ПМО ОСОБА_6, про що позивач зробив відмітку в АСМО "Інспектор - 2006" та пояснив, що МФ не здійснено (виконання МФ недоцільне), оскільки завдання згідно з повідомленням до МФ були досягнуті під час виконання іншої МФ та проведення детальнішого огляду було неможливим у зв'язку з відсутністю фактичної можливості здійснити розвантаження даного транспортного засобу. Щодо митної формальності "401-1" позивач вказав, що проведено усне опитування водія, який здійснював переміщення вантажу. Проте у зв'язку з механічною помилкою в АСМО "Інспектор" помилково вибрано іншу формальність. З приводу митної формальності "911-1" позивачем вказано, що фото фіксація здійснювалася на мобільний телефон., щодо митної формальності "901-1" позивачем вказано, що при митному огляді було використано металевий щуп довжиною близько 2 м, щодо митної формальності "904-1" позивачем зазначено, що про таку необхідність повідомлено керівника ОСОБА_6, проте було неможливим, оскільки співробітник кінолога УБМП із службовою собакою були відсутні на зміні у момент здійснення митного оформлення вказаного вантажу.

Окрім цього, оглянутим відеозаписом здійснення митного оформлення вищевказаного автомобіля, вбачається, що ОСОБА_2 здійснив митні процедури - митні формальності 202-1 - проведено частковий митний огляд вантажу - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць, 210-1 - проведення митного огляду автомобіля, 901-1 застосування технічних засобів митного контролю, а саме позивачем використано металевий щуп, яким ОСОБА_2 здійснювалися проколи тирси (щепи), що містилася в даному автомобілі.

Пунктом 1.3 Наказу МФУ від 12.12.2012 року "Про затвердження Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення" визначено, що рішення про проведення огляду оформляється шляхом проставлення в АСМО керівником підрозділу митного оформлення або особою, яка виконує його обов'язки, відмітки щодо проведення огляду (має бути вказано обсяг огляду, а також необхідні для його проведення технічні засоби митного контролю у разі, якщо ці відомості не визначені за результатами застосування системи управління ризиками) або надання посадовій особі митного органу доручення про проведення огляду (далі - доручення) шляхом проставляння відміток в АСМО.

Пунктом 1 розділу VII Наказу МФУ від 31.07.2015 № 684 "Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю" (далі - Порядок №684) визначено, що за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу І цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР).

При застосуванні АСМО або іншого ПІК ДФС для митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів перелік митних формальностей за результатами застосування СУР формується за допомогою інформаційних технологій, за результатами автоматизованого контролю із застосуванням СУР, а також доповнюється/коригується митницею (митним постом) ДФС за результатами проведення комбінованого та/або неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР шляхом оцінки ризику відповідно до документальних профілів ризику, орієнтувань, переліків індикаторів ризику, методичних рекомендацій, у тому числі за результатами аналізу поданих для митного контролю документів (їх копій), відомостей, результатів застосування технічних засобів митного контролю, а також на підставі вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.

Відповідно до норм вказаного вище Порядку № 684, рішення про невиконання митної

формальності виду "обов'язкова" з Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР приймається керівником (заступником керівника, старшим зміни) ПМО

або особою, яка виконує його обов'язки, крім випадків, коли нормативно-правовими актами з

державної митної справи визначено інші вимоги.

Зважаючи на приписи Порядку №684, доступ до функціонального модуля "Журнал пункту пропуску" АСМО "Інспектор" щодо прийняття рішення про невиконання додаткових митних формальностей повинен бути обмежений системою в такий спосіб, що унеможливлює внесення будь-яких корегувань іншими особами. Проте, згідно наведених обставин справи таке обмеження було відсутнім. Відтак, надаючи оцінку діям позивача, зокрема щодо перевищення останнім службових повноваження, дисциплінарною комісією та суб'єктом призначення не взято до уваги у повному обсязі пояснення позивача та відсутність умислу щодо перебирання на себе повноважень керівника (старшого зміни).

Позивач пояснив, що повідомив начальнику відділу митного оформлення ОСОБА_6, про те, що даний транспортний засіб із вказаним вище вантажем знаходиться в зоні митного контролю (далі- ЗМК), після цього проведено митний огляд вантажу за допомогою металевого щупа, було відкрито тентове покриття напівпричепу розташоване наверху. Дане твердження підтверджується доказами наявними у матеріалах справи, зокрема, при огляді у судовому засіданні речового доказу відеозапису встановлено, що позивачем, при здійсненні огляду транспортного засобу, ідентифікацію товарів було здійснено візуально шляхом проколювання тріски деревної за допомогою металевого щупа.

В подальшому, зі слів позивача, не виявивши сторонніх вкладень, ним було доведено про результати огляду начальнику відділу митного оформлення ОСОБА_6Є, останнім дозволено, здійснити митне оформлення вантажу з подальшим виїздом вказаного ТЗ із ЗМК. Без здійснення інших митних формальностей, зокрема і 904-1 - використання службових собак, оскільки кінологічна група на даному посту була відсутня.

За приписами пп.1 п. 5 Розділу VII Порядку № 684 митна формальність з Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР може не здійснюватись, якщо виконання митної формальності неможливе (залежно від виду чи характеристики товару, наявності відповідних технічних засобів, можливості пред'явлення товару до митного контролю тощо). В даному випадку залучення службових собак (додаткової митної формальності « 904-1») було неможливим, оскільки співробітник кінолога УБМП із службовою собакою були відсутні у зміні на момент здійснення митного оформлення вказаного вантажу, у зв'язку із незабезпеченням митною службою стандартів відповідності митного посту, що підтверджується показами свідка ОСОБА_6.

Шляхом проведення ідентифікації вантажу з використанням металевого щупа і проведенням часткового митного огляду із розкриттям до 20% пакувальних місць і вибірковим обстеженням ТЗ не було виявлено не задекларованих товарів (зокрема тютюнових виробів).

Частиною 3 статті 318 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Частиною 4 статті 138 МК України встановлено, що митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 1 статті 320 Митного кодексу України встановлено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Відповідно до пункту 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року за № 451 «Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними», митний огляд та усне опитування громадян, як форми митного контролю, митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється шляхом перевірки документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України, митного огляду, усного опитування громадян та використання службових собак, технічних та спеціальних засобів контролю (далі - Постанова КМ України № 451).

Також частинами 2 та 3 статті 361 МК України встановлено, що органи доходів і зборів застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю , що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю.

Цілями застосування системи управління ризиками є:

1) запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи;

2) забезпечення більш ефективного використання наявних у органів доходів і зборів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об'єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику).

Згідно п.11 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Мінфіну від 31 липня 2015 року за № 684, на оперативному рівні управління ризиками митниці (митні пости) ДФС застосовують інструменти з управління ризиками у конкретних випадках здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, зокрема при здійсненні контролю із застосуванням СУР, для визначення форм та обсягів митного контролю.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, контроль із застосуванням системи управління ризиками, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, може бути автоматизованим, неавтоматизованим та комбінованим. Автоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється із використанням інформаційних технологій. Неавтоматизований контроль із застосуванням СУР здійснюється у випадках, коли оцінка ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів не може бути здійснена автоматизовано.

Частиною 2 статті 336 МК України, встановлено, що митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення).

Частиною 2 статті 338 МК України, встановлено, що за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути:

- ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу;

- частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу;

- повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

Згідно Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2016 року за № 1316, огляд проводиться з метою: ідентифікації товарів у цілях митного контролю та митного оформлення; перевірки дотримання законодавства України з питань державної митної справи; перевірки наявної інформації про порушення законодавства України з питань державної митної справи; перевірки дотримання законодавства України з питань захисту прав інтелектуальної власності. З метою забезпечення проведення огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення посадові особи митних органів самостійно вживають необхідних заходів, передбачених законодавством України з питань державної митної справи.

Головою Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Закарпатської митниці ДФС, на ім'я в.о. начальника Закарпатської митниці ДФС було подано доповідну записку, відповідно до якої внесено на розгляд подання про застосування до державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади державної служби, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 66 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII "Про державну службу" та дисциплінарне провадження вважати завершеним (а.с.55-56).

14 листопада 2017 року, наказом Закарпатської митниці ДФС за № 989-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» було звільнено 15 листопада 2017 року ОСОБА_2, державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС, із займаної посади, відповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України від 10.11.2015 №889-VIII "Про державну службу" (а.с.14-16).

Разом з тим, висновки дисциплінарної комісії, на підставі яких був прийнятий оскаржуваний наказ ґрунтуються на показах ОСОБА_2 та ОСОБА_6, які в певній мірі суперечать один одному (щодо прийняття або неприйняття ОСОБА_6 рішень про скасування певних митних процедур), а відтак і перевищення чи не перевищення повноважень ОСОБА_2 щодо внесення в модуль «Журнал пункту пропуску АСМО «Інспектор» інформації про рішення начальника митного посту ОСОБА_6 Окрім цього, висновки дисциплінарної комісії щодо нездійснення низки митних формальностей ОСОБА_2 не відповідають фактичним обставинам - зокрема оглянутому в судовому засіданні відеозапису здійснення митного оформлення автомобіля. Комісією не зроблено належних висновків щодо того, чому між поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_6 містяться розбіжності. Не обґрунтованим є висновок Дисциплінарної комісії щодо перевищень повноважень ОСОБА_2 при внесенні записів в «Журнал пункту пропуску АСМО «Інспектор» про нездійснення ним митних процедур, які, як вбачається із пояснень ОСОБА_2 помилково було вказано, як не виконані, проте, згідно відеозапису вбачається, що такі виконувалися (зокрема митний огляд транспортного засобу, усне опитування водія, застосування технічних засобів митного контролю - щупа) .

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_10 пояснив, що на посту «Дякове» існувала практика, коли начальник, в т.ч. і начальник ВМО №2 МП «Дяково» ОСОБА_6 приймали рішення про скасування митних процедур, і такі застереження скасовувалися митними інспекторами під їхніми логінами та паролями із зазначенням прізвища начальника. Тепер такої практики нема. Аналогічні пояснення дав і представник відповідача - ОСОБА_5

Оскільки на МП «Дяково» існувала практика щодо внесення в «Журнал пункту пропуску АСМО «Інспектор» інспекторами рішення, прийняті начальником про зняття митних процедур, то встановити чи приймалося таке рішення начальником, ні в ході Дисциплінарного провадження, ні в ході судового розгляду не можливо, а відтак висновок Дисциплінарої комісії про перевищення повноважень ОСОБА_2 є необгрунтованим та непідтвердженим належними та допустимими доказами, а отже наказ Закарпатської митниці ДФС від 14.11.2017 № 989-о "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби", про звільнення 15.11.2017 року ОСОБА_2 з посади державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС, відповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України "Про державну службу" від 10.11.2015 №899-VIII. є протиправним та підлягає до скасування.

Внесення помилкових даних в «Журнал пункту пропуску АСМО «Інспектор» ОСОБА_2 щодо не здійснення митних формальностей, які ним були здійснені - не є перевищенням службових повноважень.

У випадку доведення умисних дій посадових осіб МП «Дяково» щодо пропуску вказаних тютюнових виробів через митний кордон України - це підстава для застосування іншого дисциплінарного стягнення.

Відповідно до вищезазначеного наказу підставами для винесення даного наказу стали: подання, доповідна записка та висновки Дисциплінарної комісії за результатами провадження Дисциплінарної комісії.

Згідно вимог частини 1 статті 64 Закону України «Про державну службу», за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

У відповідності до вимог частин 1 та 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу», до державних службовців, зокрема: може бути застосований таких вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби.

Відповідно до вимог частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу», звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Таким чином з аналізу вказаних норм, матеріалів справи та наказу Закарпатської митниці ДФС від 18 жовтня 2017 року № 899-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» суд констатує, що позивач був звільнений саме відповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України від 10.11.2015 №889-VIII "Про державну службу", однак який саме проступок вчинено позивачем відповідач не зазначив. Окрім цього, відповідачем не вказано якими саме умисними діями позивача порушено етичну поведінку та спричинено шкоду державному авторитету. А посилання на те, що інформація про факт затримання посадовими особами прикордонної та митної служби Румунії у пункті пропуску "Хамеу" згаданого вище вантажного автомобіля і виявлення у ньому під час митного огляду прихованих від митного контролю тютюнових виробів загальною кількістю 249000 пачок сигарет марки "MARBLE" та "JIN LING" набула широкого інформаційного розголосу не може слугувати підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Суд зауважує, що вичерпний перелік дисциплінарних проступків, які тягнуть за собою застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення з державної служби, визначений Законом України «Про державну служби».

Даючи визначення дисциплінарного проступку (частини 1 стаття 65 Закону України «Про державну службу») законодавець вказав й на суб'єктивну складову такого проступку, а саме на суб'єктивне ставлення порушника дисципліни до вчинюваного ним проступку (винність).

Відповідно до частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу» встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Стаття 66 Закону України «Про державну службу» регламентує види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування,зокрема, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Відповідно до частини 4 вказаної статті встановлено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб'єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

У відповідності до вимог частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Частиною 1 статті 67 Закону України «Про державну службу» передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.

У відповідності до вимог частини 4 статті 67 Закону України «Про державну службу» встановлено, обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп'яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Суд констатує, що позивач жодного разу під час проходження служби в митних органах України не був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а також ту обставину, що звільнення з державної служби є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення.

Відповідно до статті 235 Кодексу Законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

За правилами статті 235 частини 2 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Щодо дати з якої необхідно поновити позивача, то суд вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до оскаржуваного наказу відповідача - позивача було звільнено з роботи 15 листопада 2017 року, тобто дата звільнення - 15 листопада 2017 року вважається останнім робочим днем позивача, а відтак з 16 листопада 2017 року у позивача почався вимушений прогул. Таким чином суд вважає, що позивача необхідно поновити саме з 16 листопада 2017 року, оскільки позивач вважається таким, що 15 листопада 2017 року перебував на роботі.

Згідно наявної у матеріалах справи довідки № 07-70-05/35-372 від 26 грудня 2017 року про середню заробітну плату позивача визначений розмір середньомісячної заробітної плати позивача, який складає 7461,18 грн..

Середньоденна заробітна плата позивача, яка обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці, що передують місяцю звільнення з роботи (вересень-жовтень 2017 року), відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року за № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати», складає 244,63 грн. (7461,18 грн. х 2 : 61 день). Період вимушеного прогулу позивача з 16.11.2017 року - 13.02.2018 року складає 90 днів, відтак, сума, що підлягає виплаті позивачу - середнього заробітоку за час вимушеного прогулу за період з 16.11.2017 року по 13 лютого 2018 становить - 22 016,70 грн.(244,63х90) .

Відповідно до пункту 2 та пункту 3 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС з 16 листопада 2017 року та виплати заробітної плати за один місяць в сумі 7461,17 грн. підлягає негайному виконанню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_2 (90300, АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1) до Закарпатської митниці ДФС (88000, вул. Собранецька, буд.20, м.Ужгород, Закарпатська область, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на займаній посаді - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Закарпатської митниці ДФС від 14.11.2017 № 989-о "Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби", яким ОСОБА_2 звільнено 15.11.2017 року з посади державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС, відповідно до п.4 ч.1 ст.66 Закону України "Про державну службу" від 10.11.2015 №899-VIII.

Поновити ОСОБА_2 на посаді державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного посту "Дяково" Закарпатської митниці ДФС з 16.11.2017 року.

Стягнути із Закарпатської митниці ДФС () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1), середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 16.11.2017 року по 13 лютого 2018 року включно в сумі 22016,70 (двадцять дві тисячі шістнадцять гривень сімдесят копійок) грн. з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до вимог статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України допустити негайне виконання рішення в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми за один місяць, що становить 7461,17 (сім тисяч чотириста шістдесят одна гривня сімнадцять копійок) грн. з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 3 статті 243 КАС України повний текст рішення складено та підписано 26.02.2018 року.

СуддяЮ.Ю. Дору