Справа № 303/2719/17
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2018-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 лютого 2018 рокум. Ужгород№ 303/2719/17

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Дору Ю.Ю.

при секретарі судового засідання - Гулай М.В.,

позивача - ОСОБА_1,

представник позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Гашпар Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування припису,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області про адміністративне правопорушення та зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 травня 2017 року провадження у даній адміністративній справі було відкрито. 02 листопада 2017 року ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області справу №303/2719/17 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області про скасування протоколу про адміністративне правопорушення та зобов'язання вчинити певні дії передано на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду за правилами предметної підсудності.

21 листопада 2017 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду вказану адміністративну справу прийнято до провадження.

26 січня 2018 року представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої останній просить задовольнити позовні вимоги у частині визнання протиправним та скасування припису № 219-П/1007 від 10.08.2016 року. Відтак розгляд даної адміністративної справи здійснюється у межах заявлених уточнених позовних вимог.

Позовна заява мотивована тим, що позивач є співвласником домоволодіння по вул. АДРЕСА_1, яке прийнято в експлуатацію комісією Мукачівського міськвиконкому згідно акту від 25.10.1977 року, який затверджено рішенням Мукачівського міськвиконкому за №406 від 13.12.1977 року. Проте, на підставі звернення громадянки Поп Н.Ю. 10.08.2016 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 щодо об'єкта будівництва (реконструкції) існуючого сараю по АДРЕСА_1 За наслідками вказаної перевірки винесено оскаржуваний Припис № 219-П/1007, яким встановлено, що "будівельні роботи по перебудові сараю літери Б розпочаті самовільно, без реєстрації, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Позивач вважає, що вказаний припис суперечить фактичним обставинам, оскільки здійснював не будівельні роботи а поточний ремонт, що полягав у заміні будівельного матеріалу на стінах будівлі, відтак просить скасувати даний припис.

08 лютого 2018 року у судовому засіданні за клопотанням представника відповідача ухвалою суду було замінено неналежного відповідача Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

У судовому засідання позивач та представник позивача уточнені позовні вимоги підтримали повністю та просили такі задовольнити зважаючи на доводи наведені у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечувала та просила залишити даний адміністративний позов без розгляду у зв'язку із пропущенням строків звернення до суду.

16.02.2018 року у судовому засіданні було вирішено клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку із пропущенням строку звернення з позовною заявою. Ухвалою суду від 16.02.2018 року в задоволенні такого відмовлено та розгляд справи продовжено по суті.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення сторін, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач являється співвласником домоволодіння по вул. АДРЕСА_1. Домоволодіння (житловий будинок і надвірні будівлі - сарай літери Б і В) прийнято в експлуатацію комісією Мукачівського міськвиконкому по Акту 25.10.1977 р., який затверджено рішенням Мукачівського міськвиконкому за №406 від 13.12.1977 року. У серпні 2016 року позивач розпочав ремонт будівлі сараю літери Б по вул. АДРЕСА_1, що є складовою частиною домоволодіння. На підставі звернення громадянки Поп Н.Ю. 10.08.2016 року головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Бєлова Л.М. із залученням начальника відділу Управління ІДАБК в Закарпатській області Бізюк В.Т. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 щодо об'єкта будівництва (реконструкції) існуючого сараю по вул. АДРЕСА_1. За результатами вказаної перевірки відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №461/1007 від 10.08.2016 року; припис №219-П/1007 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.08.2016 року; протокол про адміністративне правопорушення від 10.08.2016 року.

15.08.2016 року відповідачем на підставі вищевказаних матеріалів (акту перевірки, припису про усунення порушення вимог законодавства, протоколу про адміністративне правопорушення) винесена постанова №243/1007 згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.. В даній постанові відповідачем щодо допущеного позивачем порушення зазначено: "перебудова сараю літери Б у власному домоволодінні по АДРЕСА_1, м.Мукачево Закарпатської області - самовільне будівництво - без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушив вимоги ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"".

Позивачем було подано адміністративний позов про скасування постанови про адміністративне правопорушення. За наслідками розгляду даного адміністративного позову 15.12.2016 року Львівським апеляційним адміністративним судом у справі №876/7542/16 винесено постанову, у якій суд встановив: "у даному випадку матеріали справи не містять доказів про виконання позивачем робіт з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Подані відповідачем докази не підтверджують обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та винесеній постанові у справі про адміністративне правопорушення. Суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню" (а.с.8-10). Вказаним рішенням спростовано порушення позивача зазначені у постанові №243/1007 від 15 серпня 2016 року, які є ідентичними зазначеним в оскаржуваному приписі 219-П/10078 від 10.08.2016 року та випливають із одного акту перевірки.

Частиною 4 статті 78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили , не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи, або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Отже, встановлені судом обставини у розгляді справи №876/7542/16 мають преюдиційне значення для вирішення даної справи, а відтак, беруться судом до уваги. Зокрема, обставини щодо хибних висновків ДАБІ про виконання позивачем робіт з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

У той же час, правомірність винесення припису №219-П/10078 від 10.08.2016 року є предметом розгляду в адміністративній справі №303/2719/17 та підлягає дослідженню судом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин та встановлених в судовому засіданні фактичних обставин справи.

Частиною 2 статті 41 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно ст. 1 Закону України «Про основи містобудування» містобудівною діяльністю є цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації. Державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За правила пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю, щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування держаної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: ... 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

При цьому, пунктами 16, 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Тобто, здійснення будь - якого із зазначених видів будівельних робіт потребує подання в даному випадку повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідальність за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні визначена частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З урахуванням положень п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 щодо визначення терміну «будівельні роботи» та правовідносин, які врегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», порушення вимог ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» має місце у випадку не надання у визначеному порядку повідомлення про початок саме будівельних робіт.

Разом з цим у даному випадку матеріали справи не містять доказів про виконання позивачем робіт з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Відповідачем до суду не подано відзиву (заперечень) на позовну заяву та жодних доказів на спростування доводів позивача суду не надано.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку діям відповідача, суд керується, зокрема, положеннями ч.2 ст.2 КАС України, відповідно до якої, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частина 2 ст.77 КАС України встановлює, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналізуючи законодавство чинне на момент виникнення спірних правовідносин та обставини справи, суд приходить до висновку, що суб'єкт владних повноважень, при винесенні оскаржуваного припису, не дотримався вимог чинного законодавства України та передбачених ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України принципів і не довів правомірності винесеного припису з урахуванням всіх встановлених фактичних обставин й вимог законодавства. Зважаючи на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що для відновлення порушених прав та інтересів позивача спірний припис слід визнати протиправними і скасувати, відповідно, заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 2, 6, 9, 72 - 76, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (89600, АДРЕСА_2, РНОКПП НОМЕР_1) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі України, 26, ) про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис від 15.08.2016 року № 219-П/1007. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ч.3 ст.243 КАС України повний текст рішення складено та підписано 20.02.2018 року.

СуддяЮ.Ю. Дору