Справа № 149/3126/17
Суддя: Войнаревич М. Г.
Дата ухвалення: 2018-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/3126/17
Провадження №2-а/149/7/18
Номер рядка звіту 37
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

21.02.2018 р. м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Войнаревича М.Г.

за участі секретаря Зоріної О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хмільник адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

Позов мотивований тим, що 09.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області (далі - головним інспектором будівельного нагляду) ОСОБА_2 було проведено перевірку та відносно позивача був складено протокол про адміністративне правопорушення б/н від 09.11.2017 року за порушення ним ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 17.11.2017 року була винесена постанова № 338 за вчинення позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП. Позивач вважає дану постанову незаконною з наступних підстав: 12.11.2004 року начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 була винесене постанова по справі про адміністративне правопорушення № 145-04 за вчинення позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 97 КУпАП, а у відповідності до ст. 41 Конституції України заборонено два рази притягувати особу до юридичної відповідальності за одне й теж саме правопорушення; адміністративне стягнення може бути накладене на субєктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше як через три роки з дня його вчинення; при винесенні постанови інспектором не врахована наявність в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про перебування юридичної особи в стані припинення.

За таких обставин позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 338 від 17.11.2017 року.

Від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло письмове заперечення на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що позивач здійснив будівництво без належного дозволу чи затвердженого проекту на будівництва з використанням земельної ділянки, що не відведена забудовнику. Дане правопорушення зафіксоване в акті перевірки 291-ППЮ від 09.11.2017 року та підтверджується даними технічного паспорту. Також представник відповідача зазначає, що до адміністративної відповідальності було притягнуто не юридичну особу ПП «Іванов», а , по посадову особу директора ПП «Іванов» ОСОБА_1, разом з тим доводи позивача про повторність притягнення його за одне правопорушення двічі не знаходять свого підтвердження, оскільки в 2004 році позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 97 КУпАП, в той час як оскаржуваною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив (заперечення), в якому позивач зазначив, що його незаконно притягнуто до адміністративної відповідальності у 2004 і 2017 році за одне й те саме правопорушення, а також зазначив, що відповідачем застосовано закон, який не поширюється на спірні правовідносини.

Сторони в судове засідання не зявились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлено завчасно та належним чином. Надіслали заяви про розгляд справи за їх відсутності. Позивач в своїй заяві зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача в своїй заяві зазначив, що проти задоволення позову заперечує та просить відмовити в задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, враховуючи наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п. 2 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038).

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553).

Згідно пп. 2, 3 п. 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом. Видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як вбачається з матеріалів справи 09.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_2 був складений протокол про адміністративне правопорушення (копія на а.с. 5) відносно директора ПП «Іванов» ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а саме за те, що директор ПП «Іванов» самочинно без дозволу відповідних державних органів, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації допустив будівництво будівлі гаражу розміром 4,0 х 8,5 м. на земельній ділянці № 74 по вул. Пушкіна в м. Хмільник Вінницької області, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI, позивача було повідомлено про час, дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що підтверджується його підписом в протоколі.

Також 09.11.2017 року головним інспектором було винесено припис № 319 (копія на а.с. 41) та надано позивачу строк до 09.01.208 року привести обєкт самочинного будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства.

17.11.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_2 відносно позивача була винесена постанова про адміністративне правопорушення № 338 (копія на а.с. 6), якою позивача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Позивач зазначає, що відповідачем незаконно було притягнуто його до адміністративної відповідальності за самочинне будівництво одного і того ж обєкта без відповідних дозволів.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 04.11.2004 року (копія а.с.8 ) позивач без дозволу відповідних державних органів та без проектної документації затвердженої у встановленому порядку провів будівництво будівлі розміром 4.0 на 7,5 м. на орендованій земельній ділянці, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 97 КУпАП (чинної на момент виникнення спірних правовідносин).

У 2017 році позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 196 КУпАП, а саме за те, що він самочинно без дозволу відповідних державних органів, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації допустив будівництво будівлі гаражу розміром 4,0 х 8,5 м.

З вищезазначеного випливає, що після притягнення позивача до адміністративної відповідальності у 2004 році ним було продовжено самочинне будівництво та збільшено розмір гаражу.

Згідно письмових заперечень відповідача передумовою винесення оскаржуваної постанови послугували матеріали позапланової перевірки проведеної Департаментом на підставі листа Виконавчого комітету Хмільницької міської ради від 10.10.2017 року, № 1416/01-18. За результатами позапланової перевірки був складений ОСОБА_2 № 291-ППЮ та протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об'єкта.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку).

Відповідно до п.п. 17, 18 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Керівникові кожного субєкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності штраф за правопорушення може бути накладено на субєкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення. Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного субєкта містобудування.

Зважаючи на те, що оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, тому відповідачем не було порушено строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є

протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Позивач зазначає, що відповідно до Постанови КМУ № 735 від 02.10.2013 року «Про внесення змін до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі наявності в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відомостей про перебування юридичної особи у стані припинення шляхом ліквідації (перебування фізичної особи - підприємця у стані припинення підприємницької діяльності) або про державну реєстрацію її припинення (державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця).

Однак, як вбачається з постанови по справі про адміністративне правопорушення № 338 від 17.11.2017 року адміністративне стягнення накладено не на ПП «Іванов», а на фізичну особу ОСОБА_1.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_2, приймаючи оскаржувану постанову та накладаючи стягнення у виді штрафу діяв у межах своїх повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством України, правильно встановивши обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Враховуючи викладене, відсутні підстави для задоволення позову.

Керуючись, ст.ст. 2, 9, 241-246, 250, 255, 262, 286, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Войнаревич М. Г.