Справа № 405/5220/17
Суддя: Шевченко І. М.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/5220/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі: Возлюбленій А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницького про визнання відмови протиправною та зобов»язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка, ОСОБА_1, звернулась в суд з позовом до Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради (після перейменування Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький), в якому просила визнати дії відповідача щодо відмови у видачі позивачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки,розташованої за адресою: АДРЕСА_1, площею 0,1000 га, кадастровий номер НОМЕР_1 протиправними та зобов'язати відповідача видати будівельний паспорт забудови вказаної земельної ділянки.

В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що на підставі договору купівлі-продажу від 30.10.2014 року вона є власником земельної ділянки загальною площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер - НОМЕР_1, цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. В червні 2017 року вона звернулась до відповідача з письмовою заявою на видачу будівельного паспорта забудови спірної земельної ділянки. Відповідач листом від 16.06.2017 року відмовив їй у видачі будівельного паспорта, посилаючись на невідповідність намірів, так як відповідно до плану зонування території міста Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року № 2456, вищевказана спірна земельна ділянка визначена рекреаційною зоною активного відпочинку (Р-2). Разом з цим їй було повернуто пакет поданих документів для видачі будівельного паспорта.

Вважає, що дані дії є протиправними, в зв'язку з чим звернулась за захистом своїх прав до суду.

В судове засідання представник позивача не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, також надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, просив в задоволенні позовних вимог відмовити з підстав вказаних у відзиві на позовну заяву.

Враховуючи позиції представників сторін, дослідивши матеріали справи, давши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником земельної ділянкизагальною площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер - НОМЕР_1, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що підтверджується договором купівлі-продажу від 30.10.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу ОСОБА_2 за реєстровим номером № 729, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за номером 28844412 від 30.10.2014 року.

Позивач мала намір здійснити забудову належної їй на праві власності земельної ділянки житловим будинком.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1, звернулась до Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради із заявою щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки загальною площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер - НОМЕР_2

Судом досліджено лист Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради від 16.06.2017 року № 1894 , згідно якого вбачається, що позивачу було відмовлено у видачі будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку для забудови земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_3, обґрунтовуючи тим, що відповідно до містобудівної документації - Плану зонування території міста Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року № 2456, територія в районі проїзду Підлісного (і відповідно всі земельні ділянки, які там розташовані) визначена рекреаційною зоною активного відпочинку (Р-2). У зв'язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, пакет документів для видачі будівельного паспорта повернуто замовнику.

Статтею 1 Закону України «Про регулювання містобудівної документації» визначено, що генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; план зонування території (зонінг) - містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Відповідно до частин першої та дев'ятої статті 17 вказаного Закону генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. Зміни до генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше, ніж один раз на п'ять років. Такі зміни вносяться органом місцевого самоврядування, який затверджував генеральний план населеного пункту.

Згідно з ч.1, 2, 8 ст.18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон. План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Частиною 2 статті 24 вищезазначеного Закону передбачено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Частиною 1, 4 ст. 27 Закону Закону встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011р. №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Відповідно до п.2.1. Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 28844412 від 30.10.2014 року, містяться офіційні відомості про земельну ділянку: кадастровий номер НОМЕР_3, в тому числі - цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Частиною 1 ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатись своєю власністю.

Відповідно до ч.4 ст.373 Цивільного Кодексу України власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач мав намір здійснити забудову належної йому на праві власності земельної ділянки.

Відповідно до ч.1-3 ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків згідно з частиною другою статті 152 Земельного кодексу України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Статтею 27 Закону, передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, який визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки і складається з текстових та графічних матеріалів.

Розроблення будівельного паспорта здійснюється на підставі плану зонування території. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіції; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову відповідно до з п.2.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640.

Відповідно до статті 17 Закону передбачено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

Відповідно до ст.ст.24, 25 Закону також встановлені особливості регулювання земельних відносин при здійснені містобудівної діяльності, а саме - зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій. Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства, та зазначено, що:

- режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій;

- режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, обов'язків для врахування під час розроблення землевпорядної документації;

- встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Згідно з частиною другою статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських, приватних інтересів.

Частиною першою та другою ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, при розробці плану зонування м. Кіровограда, були відомі відомості з земельного кадастру, Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності щодо цільового призначення спірної земельної ділянки та те, що вона надана у приватну власність. Тому, зазначена земельна ділянка не могла бути віднесена до рекреаційної зони активного відпочинку, при умові належного урахування даних земельного кадастру.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що відповідачем не враховані норми наведених законодавчих актів України при розгляді заяви про надання будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, чим позбавлено позивача, як власника земельної ділянки, реалізувати право на забудову відповідно до її цільового призначення, а тому позов бабак С.М. підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 139 КАС України суд відносить судові витрати по даній справі за рахунок позивача.

Керуючись ст. ст. 245 - 246 КАС України, суд ,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати дії Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради щодо відмови у видачі ОСОБА_1 будівельного паспорту забудови земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1; кадастровий номер земельної ділянки - НОМЕР_1 - протиправними.

Зобов'язати Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку, на земельній ділянці площею 0,1000 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер земельної ділянки - НОМЕР_1 і належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі - продажу земельної ділянки від 30.10.2014 року.

Судові витрати по справі віднести за рахунок позивача.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда І. М. Шевченко