Справа № 826/741/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2018 року м. Київ № 826/741/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Прокуратури міста Києва про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2018 ОСОБА_1 (ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Прокуратури міста Києва про:

- визнання протиправними дій відповідних посадових/службових осіб Прокуратури міста Києва в частині утримання та не повернення йому 18 (вісімнадцяти) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна»;

- зобов'язання відповідних посадових/службових осіб Прокуратури міста Києва повернути 18 (вісімнадцять) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна»;

- стягнення з Прокуратури міста Києва на його користь матеріальної шкоди у розмірі 400000 (чотириста тисяч) грн;

- зобов'язання керівника Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_2, прокурора відділу процесуального керівництва Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 припинити вимагати хабар з ОСОБА_1 за повернення 18 (вісімнадцяти) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна».

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 3 частини п'ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

З адміністративного позову ОСОБА_1 вбачається, що позивач просить стягнути з Прокуратури міста Києва на його користь 400000 грн матеріальної шкоди, однак обґрунтований розрахунок вказаної суми до позову не додає.

За приписами пункту 4 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості відповідача зазначено Прокуратуру міста Києва, проте у прохальній частині позову містяться вимоги до відповідних посадових/службових осіб Прокуратури міста Києва без персоніфікації останніх.

Відтак, на виконання вимог даної ухвали суду позивачу слід надати уточнену позовну заяву із зазначенням у ній в якості відповідача, у тому числі у прохальній частині, осіб, до яких ОСОБА_1 звертається з позовними вимогами: відповідний орган державної влади або посадову особу останнього з його персоніфікацією та зміст позовних вимог до кожного з них.

Відповідно до пункту 5 частини п'ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, вказуються докази, що підтверджують вказані обставини.

За приписами частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, в позовній заяві вказується, що 18 (вісімнадцять) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна» утримуються посадовими особами Прокуратури міста Києва. Однак, до суду не надано жодних доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, не вказано і причин неможливості їх подання.

В контексті наведеного слід зазначити, що відповідно до підходу, висловленого Вищим адміністративним судом України, як судом першої інстанції, відносно дотримання вимог до позовної заяви, зокрема, в ухвалі від 02.01.2015 у справі №800/590/14, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Між тим, недоліком позову є ненадання до позовної заяви доказів, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Аналогічний підхід підтримано Верховним Судом України при перегляді ухвал Вищого адміністративного суду України, як судом першої інстанції, зокрема, в ухвалах Верховного Суду України від 17.03.2015, від 24.02.2015, від 27.01.2015.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З позовної заяви вбачається, що позивач дізнався про порушення своїх прав 30.07.2010, однак з даним адміністративним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду лише 12.01.2018, тобто з пропуском встановленого шестимісячного строку звернення до суду. При цьому, жодних доказів поважності причин пропуску такого строку та заяви про його поновлення позивачем до позовної заяви не додано.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, у відповідності до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Водночас, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 №2246-VIII закріплено, що з 01.01.2018 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 грн.

Так, визнання протиправними дій відповідних посадових/службових осіб Прокуратури міста Києва в частині утримання та не повернення 18 (вісімнадцяти) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна» і зобов'язання відповідних посадових/службових осіб відповідача його повернути, суд рахує як одну вимогу немайнового характеру, за яку позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 704,80 грн.

До позову ОСОБА_1 не додано документа про сплату судового збору. В той же час, позивач в прохальній частині позову просить звільнити його від сплати судового збору, зазначає, що віднесений до 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, проте доказів на підтвердження даної обставини суду не надає.

Щодо зобов'язання керівника Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_2, прокурора відділу процесуального керівництва Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 припинити вимагати хабар з ОСОБА_1 за повернення 18 (вісімнадцяти) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна», суд зазначає наступне.

Так, за приписами частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Пунктом 2 частини першої статті 4 КАС України передбачено, що публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб'єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв'язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб'єкта владних повноважень або іншої особи.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно обґрунтувати наявність публічно-правового спору у вказаній позовній вимозі.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Прокуратури міста Києва про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу семиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви (з примірниками для інших учасників справи) із зазначенням у ній:

складу відповідачів та змісту позовних вимог до кожного з них;

ціни позову, обґрунтованого розрахунку суми, що стягується;

- доказів утримання Прокуратурою міста Києва 18 (вісімнадцяти) колекційних золотих монет « 2 (дві) гривні. Україна» або письмових пояснень із зазначенням причин неможливості надання таких доказів суду;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску;

- доказів належності ОСОБА_1 до осіб, які відповідно до Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору, або оригіналу документу про сплату судового збору у сумі 704,80 грн (за вимогу немайнового характеру) на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - ГУ ДКСУ у місті Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 4007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу «Судовий збір, за позовом __ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва, ».

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак