Справа № 802/967/17-а
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2018-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/967/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Мультян М.Б.

Суддя-доповідач: Залімський І. Г.

20 лютого 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Смілянця Е. С.

секретар судового засідання: Черняк А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області на постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2017 року (ухвалену 15 серпня 2017 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування постанов та приписів,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду із позовом до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування постанов та приписів.

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2017 року позов задоволено. Визнати протиправними та скасовано: постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № 4/1002-09-765 від 02 червня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № 5/1002-09-766 від 02 червня 2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 152/1 від 19 травня 2017 року; припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 151/1 від 19 травня 2017 року.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2017 року скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з'ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованої постанови.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що висновки суду першої інстанції про порушення відповідачем порядку проведення перевірки та прийняття рішень за наслідками такої перевірки не відповідають обставинам справи. Так, позивача було завчасно попереджено про проведення перевірки, позивач допустив посадових осіб відповідача до проведення перевірки, перевірка проведена у присутності належних представників суб'єкта містобудування, результати перевірки оформлені відповідно до вимог законодавства.

Щодо суті виявлених порушень відповідач пояснив, що позивач не заперечив факту допущення порушень містобудівного законодавства, виявлених в ході перевірки, обґрунтовуючи протиправність спірних рішень позивач вказував виключно на порушення відповідачем порядку проведення перевірки та невірне визначення суми штрафу.

Позивач вказує, що не погоджується з висновками департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, викладеними у акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних стандартів та правил № 28-П від 19 травня 2017 року та відповідно із прийнятими приписами № 152/1 та № 151/1 від 19 травня 2017 року вважає їх протиправними та просить скасувати. У зв'язку із невиконанням приписів № 152/1 та № 151/1 від 19 травня 2017 року відповідачем складено протоколи про адміністративне правопорушення від 19 травня 2017 року та винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 4/1002-09-765 та № 5/1002-09-766 від 02 червня 2017 року, які позивач вважає протиправними.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав у повному обсязі, просив вимоги, що в ній викладені, задовольнити.

Представник позивача заперечив проти задоволення апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, що з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Встановлено, фізична особа-підприємець ОСОБА_2 здійснює реконструкцію фруктосховища на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт серії ВН № 45 від 20 лютого 2017 року.

19 травня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_3 проведена планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил реконструкція фруктосховища у м. Жмеринка, АДРЕСА_1 у присутності ОСОБА_2

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил № 28-П, висновками якого встановлено, що на об'єкті відсутній інформаційний стенд про об'єкт будівництва; будівельний майданчик не огороджений тимчасовою загорожею; при в'їзді на будівельний майданчик відсутня схема руху транспортних засобів, місця розвороту, розвантаження та завантаження транспортних засобів; будівельний майданчик не забезпечений засобами пожежегасіння; у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 20 лютого 2017 року серія ВН № 45 зазначено не достовірні дані.

19 травня 2017 року на підставі акту перевірки № 28-П винесено припис № 151/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається привести будівельний майданчик відповідно до вимог п. 6 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 6 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва", п. 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека будівництва" в термін до 19 серпня 2017 року та припис 152/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким з метою усунення виявлених порушень вимагається привести інформацію у зареєстрованій декларації у відповідність до наявних документів у термін до 19 липня 2017 року.

19 травня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Вінницької області ОСОБА_3 складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 02 червня 2017 року.

02 червня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності акт проведеної перевірки від 19 травня 2017 року № 28-П, протокол про адміністративне правопорушення № 1-с від 19 травня 2017 року постановив визнати ФОП ОСОБА_2 винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накласти штраф у сумі 115200 грн.

02 червня 2017 року головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності акт проведеної перевірки від 19 травня 2017 року № 28-П, протокол про адміністративне правопорушення № 2-с від 19 травня 2017 року постановив визнати ФОП ОСОБА_2 винним у вчинені правопорушення передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накласти штраф у сумі 144 000 грн.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки, адже перевірка була проведена за відсутності позивача або належних представників суб'єкта містобудування-позивача, а результати перевірки оформлені з порушенням вимог законодавства.

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує викладене нижче.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року затверджений Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - Порядок № 533).

Відповідно до п. 3 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами Інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами, а саме посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу (п. 6 Порядку).

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

За приписами п. 13 та 14 Порядку № 553, зокрема, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю та надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до абз.7 ч.4.ст.5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877) суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Колегія суддів зауважує, що відповідач завчасно повідомив позивача про проведення планової перевірки об'єкту будівництва листом від 05.04.2017р.. Позивач не заперечував проти завчасного отримання листа відповідача. Крім того, позивач не заперечував проти проведення перевірки

Щодо дотримання відповідачем вимог щодо забезпечення позивачу права присутності спід час проведення державного архітектурно-будівельного контролю, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом ст. 5 Закону № 877 належними представниками суб'єкта містобудування є присутні на об'єкті особи, які перебувають з суб'єктом містобудування в трудових або цивільно-правових відносинах.

Судом встановлено, що про початок проведення перевірки на об'єкті будівництва позивач був повідомлений належним чином, за погодженням із ним та інспектором документи, необхідні для перевірки були надані його дружиною без зауважень. Згодом і сам позивач прибув на об'єкт перевірки та повідомив інспектора, що всі подальші питання щодо перевірки слід вирішувати з його дружиною, оскільки вона більше обізнана у документації стосовно об'єкта будівництва. Отже, позивачем реалізовано право щодо його присутності або уповноваженої ним особи на об'єкті будівництва під час проведення перевірки.

В постановах від 24.12.2010 у справі № 21-25а-10 та від 19.09.2011 у справі № 21-130а-П Верховний Суд України, вирішуючи питання про особливості застосування Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», висловив правову позицію, відповідно до якої суб'єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави проведення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки; якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень.

Враховуючи, що позивач був допустив до перевірки інспектора будівельного нагляду, позивач реалізував право бути присутнім на об'єкті будівництва під час перевірки, позивачем надані всі запитані в ході перевірки документи без зауважень, колегія суддів вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції про порушення відповідачем порядку проведення перевірки.

Факт отримання позивачем поштовим зв'язком поштового відправлення від відповідача, в якому містилися акт перевірки, припис про усунення порушення та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також складення вказаних документів інспектором за межами об'єкта перевірки із застосуванням, колегія суддів не розцінює як порушення відповідачем порядку проведення перевірки.

Згідно п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, окрім іншого, мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок.

Частиною 6 ст. 7 Закону № 887 передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Необхідно зауважити, що нормами Законом № 887 та Порядку № 553 визначено обов'язковість складання зазначених документів, однак не передбачено обов'язку відповідача щодо складення будь-яких документів безпосередньо при виході на об'єкт перевірки.

Крім того, перевірка позивача згідно направлення на перевірку № 28-П від 10.04.2017 тривала 10 робочих днів, тобто не обмежилась лише одним виходом на об'єкт будівництва, чим пояснюється оформлення документів перевірки у друкованому вигляді. Також з метою належного здійснення державного архітектурно-будівельного контролю існує необхідність в ознайомлені із матеріалами, наданими позивачем під час перевірки (проектна, дозвільна та виконавча документація), яка в подальшому підлягає опрацюванню, що неможливо здійснити безпосередньо на об'єкті перевірки.

З урахуванням наведених обставин колегія суддів переконана, що відповідач дотримався вимог Закону № 887 та Порядку № 553 при оформленні документів, які були складені за результатами перевірки.

Щодо суті виявлених в ході перевірки порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Суд першої інстанції зазначає, що замовником декларації про початок виконання будівельних робіт є фізична особа - ОСОБА_2, свідоцтво про право власності на нежитлову будівлю, яка знаходиться за адресою вулиця АДРЕСА_1, м. Жмеринка, Вінницька область видано ОСОБА_2 та відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 17 листопада 2008 року за адресою вулиця АДРЕСА_1, м. Жмеринка, Вінницька область видано ОСОБА_2. При цьому приписи, протоколи та постанови винесено відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_2.

Наведені обставини суд першої інстанції помилково вважає такими, що вказують на порушення відповідачем норм діючого законодавства про складанні вказаних документів.

Так, згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на день складання матеріалів перевірки позивач з 04.03.2002р. зареєстрований як фізична особа-підприємець

Відповідно до п. 15 договору оренди землі від 06.11.2008 укладеного між Жмеринською міською радою (орендодавець) та ФОП ОСОБА_2 (орендар), земельна ділянка передається в оренду для комерційних потреб - обслуговування будівлі фруктосховища.

Згідно витягу з державного земельного кадастру про земельну ділянку від 13.09.2016р. цільове призначення земельної ділянки - 03.10 для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури; вид використанім земельної ділянки - для комерційних потреб; відомості про оренду - орендар ФОП ОСОБА_2 Дмитровчич;

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 в м. Жмеринці № 7 від 21.10.2016р. видані управлінням містобудування та архітектури Жмеринської міської ради замовнику будівництва - ФОП ОСОБА_2.

Таким чином в рамках переданих на розгляд суду правовідносин, позивач є фізичною особою - підприємцем, а тому до спірних правовідносин слід застосовувати норми Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та постанови КМУ № 244 від 06.04.1995 "Про затвердження Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Виходячи з викладеного, висновок відповідача, що позивач в декларації про початок виконання будівельних робіт від 20.02.2017 № ВН 45 зазначив недостовірні дані щодо замовника ( в декларації - фізична особа ОСОБА_2, по факту - ФОП ОСОБА_2.) та недостовірні дані щодо підрядника ( в декларації - фізична особа ОСОБА_2, по факту - ФОП ОСОБА_2.) відповідає фактичним обставинам справи.

Суд першої інстанції також зазначає, що головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 не є уповноваженим суб'єктом на проведення перевірки та накладення штрафу. Здійснювати перевірку, а також накладати штраф від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, мають право, виключно, головні інспектори будівельного нагляду в областях.

Так, відповідно до пункту 3 частини 1 та пункту 2 частини 2 статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно пункту 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.95 № 244 (із змінами), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені цих органів мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Водночас, відсутність точної відповідності назви посади, яка провела перевірку та прийняла рішення за її наслідками, назві такої посади в зазначених нормах не може свідчити про відсутність у такої особи повноважень на вчинення вказаних дій. Крім того, встановлено, що головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 виконує функції головного інспектора будівельного нагляду в областях.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції застосував формальний підхід до визначення наявності у вказаної посадової особи повноважень головного інспектора будівельного нагляду в областях, а тому висновки суду першої інстанції в цій частині є необґрунтованими.

Висновки суду першої інстанції про те, що відповідач невірно визначив суму штрафних санкцій, які необхідно застосувати до позивача, колегія суддів враховує, але при цьому звертає увагу не те, що в ході судового розгляду справи встановлено, що у спірних постановах допущено технічну описку в частині розміру штрафу за виявлені правопорушення. Дана описка була усунута відповідачем 14.06.2017р. шляхом направлення позивачу рекомендованим листом із повідомленням на заміну екземпляри постанов №4/1002-09-765 (розмір штрафу 60624 грн.) та № 5/1002-09-766 (розмір штрафу 75780 грн.), які позивач отримав особисто 20.06.2017р.

У відповідності із ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на те, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, що призвело до неправильного вирішення справи, рішення суду першої інстанції належить скасувати і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області задовольнити.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 15 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування постанов та приписів скасувати.

Ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 26 лютого 2018 року.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Смілянець Е. С.