Справа № 802/2340/17-а
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2018-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/2340/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Крапівницька Н. Л.

Суддя-доповідач: Біла Л.М.

21 лютого 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 04 січня 2018 року (місце складання м. Вінниця) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у грудні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 04 січня 2018 року позовну заяву повернуто ОСОБА_2, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу та направити справу для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на те, що виконав вимоги ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху в повному обсязі.

Сторони по справі не скористались правом подання відзиву на апеляційну скаргу у наданий судом строк відповідно до ст. 304 КАС України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 294 та ч. 2 ст.312 КАС України справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження, при цьому 30 січня 2018 року до суду надійшла заява від позивача про розгляд справи у відкритому судовому засіданні.

Згідно з ч. 2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи, що обставини справи не викликають необхідності розгляду даної апеляційної скарги на ухвалу суду про повернення позовної заяви у відкритому судовому засіданні, а також те, що призначення такої справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи є правом, а не обов'язком суду, колегія суддів прийшла до висновку щодо можливості апеляційного розгляду справи в порядку письмового провадження.

За таких умов за приписами ч. 4 ст. 229 КАС України повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не відбувається.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, враховуючи наступне.

Як слідує з матеріалів справи, 14 грудня 2017 року ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху та позивачу запропоновано усунути недоліки зазначені в мотивувальній частині ухвали не пізніше п'яти днів з дня її отримання. Залишаючи без руху вищевказану позовну заяву, суд зазначав, що позивачу необхідно надати додаткові докази скрутного майнового стану або докази сплати судового збору, зазначити у позовній заяві засоби зв'язку та адреси електронної пошти позивача, якщо такі є, та відповідача, якщо такі відомі; уточнити зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; надати докази на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи зазначити причин неможливості подання таких доказів.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху 26 грудня 2017 року.

27 грудня 2017 року на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_2 подав до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 04 січня 2018 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду про повернення позовної заяви, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції посилався на положення п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 108 КАС України (в редакції на час звернення із позовом до суду) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом, з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. В ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

15.12.2017 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", яким Кодекс адміністративного судочинства України було викладено в новій редакції.

Пунктом 12 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України (в новій редакції) визначено, що заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, позивач у своїй заяві про усунення недоліків позовної заяви від 27 грудня 2017 року надав лише докази скрутного майнового стану.

В той же час, позивачем не усунуті інші недоліки позовної заяви щодо викладу обґрунтування з посиланнями на норми чинного законодавства, в чому полягає його порушене право з боку відповідача у сфері публічно-правових відносин, тобто не зазначено викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не надано доказів на обґрунтування зазначених обставин та не уточнено змісту позовних вимог.

Так, положеннями ч. 4 ст. 169 КАС України (в редакції на час винесення оскаржуваної ухвали суду), визначено вичерпний перелік підстав за яких позовна заява повертається позивачеві, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про те, що зазначені недоліки позовної заяви було в повній мірі усунуто ОСОБА_2 шляхом подачі доказів скрутного майнового стану, враховуючи, що в заяві від 27 грудня 2017 року позивач сам зазначив, що йому не відомо що таке публічно-правовий спір, а відтак останній і не виконав решти вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Аналізуючи обставини справи в контексті поданого позову та апеляційної скарги суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали надано належну оцінку змісту позовної заяви та заяви від 27 грудня 2017 року, що вказували на не виконання позивачем вимог ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, а тому суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про її повернення.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, адміністративний суд керуючись принципом верховенства права, має розглядати право не як закон чи систему нормативних актів, а як втілення справедливості. Суд має спрямовувати своє провадження на досягнення справедливості, що і є правосуддям.

Принцип верховенства права суд застосовує з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до вимог ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права в Україні.

Так, у справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Тобто, відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Водночас, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Підсумовуючи вказане, суд апеляційної інстанції приходить висновку, що постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції надав належну оцінку змісту позовної заяви та заяви про усунення її недоліків, врахував вимоги процесуального законодавства та прийшов до правильного висновку щодо повернення позовної заяви.

Згідно з ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 04 січня 2018 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Граб Л.С.