Справа № 804/16601/14
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2018-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
ОСОБА_1 окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
за участі секретаря судового засідання Стогній К.В.
представника позивача ОСОБА_2,
представника відповідача ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь» до ОСОБА_1 митниці Державної Фіскальної Служби України про визнання протиправним та скасування рішення, -
10 жовтня 2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь» (далі ТОВ відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь», позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 митниці Міндоходів (далі відповідач), в якому просить суд:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2014 р. відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні (суддя Ляшко О.Б.).
Протокольною ухвалою суду від 29.01.2018 р. замінено первісного відповідача ОСОБА_1 митницю Міндоходів на ОСОБА_1 митницю Державної Фіскальної Служби України в порядку процесуального правонаступництва.
У судовому засіданні 31.01.2018 року представник позивача вимоги позову підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позові.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував у повному обсязі, просив у його задоволенні відмовити, посилаючись на обставини, викладені у письмових запереченнях, зокрема, вказав, що спірним питанням є визначення коду УКТЗЕД товарів, які ввозились на митну територію України. Вважає, що позивач не вірно стверджує, що товар, який ввозився на митну територію України є вогнетривкою випаленою цеглою, оскільки за експертним висновком Дніпропетровського управління з питань експертизи та досліджень такі вироби є вогнетривкою невипаленою цеглою і відноситься до іншої класифікації УКТЗЕД, а отже і ставка ввізного мита повинна становити бути іншою. Вказував, що перевірка властивостей товару, віднесення його до певної групи товарів є обовязком митного органу. Експертизи, які були проведені митницею були виконанні з дотриманням регулюючих норм, встановлено, що по всім показникам, за характеристикою вироби є вогнетривкою невипаленою цеглою. Ввізний товар підпадає під класифікацію за УКТЗЕД НОМЕР_2, як вогнетривка невипалена цегла. Також, вказував, що наразі неможливо ідентифікувати обєкти, які подавались експерту на дослідження, адже контрольні зразки були знищені.
Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що 26.08.2014 року для митного оформлення ТОВ «Металургійний завод «Дніпросталь» подало до ОСОБА_1 митниці вантажну митну декларацію № 110120000/2014/411452 в режимі ІМ 40 ДР, де заявлено до митного оформлення товар «вогнетривка цегла випалена: вогнетривкість + 1750 град. Цельсія, призначена для застосування в індустріальному виробництві сталі, в умовах металургійного виробництва, зокрема для робочої футерівки сталеплавильних агрегатів: SID-MAG 8N формат 17.8/8 28,907 тн., SID-MAG 8N формат 17.8/30 15,638 тн. (шільність 2,98 г/см.куб., хімічний склад: MgO 96,4%, CaO 1,3%, SiO2 1,2%, Al2O3 0,3 %, Fe2O3 0,8%), являють собою ізоляційну, термостійку цеглу, що виготовлена на основі MgO (магнезита).
Товар ввезено за зовнішньоекономічним контрактом від 05.05.2014 № 285; декларантом є ТОВ «Інтерпайп Україна». Товар заявлено за кодом НОМЕР_1 УКТ ЗЕД (графа 33 МД).
Статтею 8 Митного кодексу України (далі - Митний кодекс України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено виключну компетенцію митних органів щодо здійснення митної справи, однією зі складових якої, відповідно до статті 7 Митного кодексу України, є процедури митного контролю та митного оформлення, в тому числі і контроль правильності визначення коду товару.
Для цілей митного оформлення класифікація товарів, заявлених до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19.09.2013 №584-VII «Про митний тариф України».
Відповідно до пункту 12 частини 2 статті 544 Митного кодексу України, одним з основних завдань митної служби України є ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідно до частин 1, 2 статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Відповідно до статті 337 Митного кодексу України, перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення:
- формато-логічного контролю;
- контролю співставлення;
- контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Формато-логічний контроль - це автоматизована перевірка правильності заповнення даних митних декларацій та повернення результатів перевірки; перевірка митних декларацій та інших документів на достовірність та законність; здійснення статистичного, валютного контролю, контролю нарахова них митних платежів, контролю правильності застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
Контроль співставлення - це автоматизоване порівняння даних, які містяться в митних деклараціях або інших документах, поданих для митного контролю або митного оформлення, з даними, які містяться в електронних копіях митних декларацій та інших документах, що надходять з митних та правоохоронних органів суміжних держав; в уніфікованих електронних дозвільних документах, що надходять з інших державних органів, інших електронних документах, пов'язаних з перевіркою достовірності даних, що перевіряються.
Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.
Обсяги митного контролю, передбачені главою 49 розділу XI Митного кодексу України, визначаються за результатами аналізу ризиків відповідно до положень глави 52 розділу XI Митного кодексу України.
Так, за результатами проведеного контролю із застосуванням системи управління ризиками Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) відповідно до статті 337 МК України в автоматизованому порядку було виявлено ризик щодо можливості неправильної класифікації товару, а саме:
Захід 107-3 - Контроль правильності класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД;
Захід 905-3 - Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД.
Посадовою особою митного посту 26.08.2014 р. було надіслано запит №411452/кт/12 до спеціалізованого структурного підрозділу ОСОБА_1 митниці Міндоходів.
Причини запиту встановлені наступні: спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками 107-3 регіональний профіль ризику.
Відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. № 650, та Примірного положення про відділ митних платежів регіональної митниці, затверджений наказом Держмитслужби України від 30.12.2011 р. № 1104, зазначений підрозділ здійснює класифікацію товарів за запитами підрозділів митниці при вирішенні складних і спірних питань шляхом прийняття рішення про визначення коду товару.
Відповідно до частини 5 статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Відповідно до пункту 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - Порядок 650), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
- опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу;
- відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;
- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії:
а) ідентичні товари;
б) подібні (аналогічні) товари;
в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі:
- характеристики, які є визначальними для класифікації товару;
- призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару;
- перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК (попереднє рішення про визначення коду згідно з УКТ ЗЕД).
Спеціалізованим підрозділом розглянуто запит № 411452/кт/12 від 26.08.2014 р. і додані до нього документи та проведено контроль правильності класифікації товарів відповідно до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 р. № 650.
Так, посадовою особою митного органу було надіслано запит від 29.08.2014 р. №18/203 до Дніпропетровського управління з питань експертизи та досліджень стосовно експертизи цегли, яка надійшла на адресу позивача за зовнішньоекономічним контрактом.
Відповідно до наказу Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 року № 133 «Про затвердження Положення про Департамент спеціалізованої підготовки та кінологічного забезпечення Міндоходів та Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів», спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України є територіальним органом Міністерства до ходів і зборів України, який підпорядковується Міністерству доходів і зборів України.
Основними завданнями Спеціалізованої лабораторії є:
1) забезпечення реалізації державної податкової та митної політики, а також участь у боротьбі з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства;
2) проведення досліджень та здійснення експертної діяльності у податковій та митній сферах;
3) здійснення відповідно до законодавства попередньої оцінки майна, вилученого, конфіскованого за порушення митного та податкового законо давства.
Відповідно до статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД .
Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно з УКТ ЗЕД .
На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Відповідно до наказу Міндоходів №133 від 29.05.2013 р. спеціалізована лабораторія здійснює перевірку товарів щодо відповідності товару певній товарній позиції УКТ ЗЕД.
Для дослідження даних товарів були поставлені наступні запитання:
Провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність товару опису у графі 31 МД;
визначити фізичні характеристики товару;
визначити хімічний склад товару, відсотковий вміст компонентів (основного продукту, домішок тощо), відповідність його заявленому;
визначити чи відповідає товар пояснювальним приміткам до позиції 6902;
визначити чи відповідає товар назві 1. Товар №1 - вогнетривка цегла випалена SID-MAG 8N формат 17.8/8 28,907 тн., SID-MAG 8N формат 17.8/30 15,638 тн. (шільність 2,98 г/см.куб., хімічний склад: MgO 96,4%, CaO 1,3%, SiO2 1,2%, Al2O3 0,3 %, Fe2O3 0,8%), згідно УКТ ЗЕД.
Визначені показники суперечать інформації зазначеній у графі 31 МД в частині «випалена».
Таким чином, результатами експертизи підтверджено, що даний товар відноситься до вогнетривкої невипаленої цегли.
Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584- VII визначені основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД.
Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з наступних складових частин - основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, під позиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, під категорія - десять знаків та їх цифрове позначення - код товарів).
Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД керуються при віднесенні товару до певного класифікаційного угрупування. Перші чотири правила регламентують порядок визначення товарної позиції й визначають порядок віднесення товару до певної товарної позиції. П'яте правило стосується класифікації упаковки. Шосте правило застосовується після того, як визначена товарна позиція, й регулює віднесення товару до відповідних підпозицій, категорій і підкатегорій.
Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил.
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b) повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються
Згідно пункту 6 Основного правила інтерпретації класифікації товарів для юридичних цілей класифікація товарів у товарних позиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.
У примітці 1 до групи 69 УКТ ЗЕД зазначено, що до цієї групи включаються тільки керамічні вироби, піддані випалюванню після формування. В загальних положеннях до групи 69 УКТ ЗЕД зазначено що термін "керамічні вироби" означає вироби, одержані (А) випалюванням неорганічних, неметалічних матеріалів, попередньо приготовлених і сформованих, як правило, за кімнатної температури. Сировина містить у собі, серед іншого, глини, кремнієвмісні речовини, тугоплавкі речовини, такі як оксиди, карбіди, нітриди, графіт або інші вуглецеві речовини та, в окремих випадках, зв'язувальні речовини, наприклад, вогнетривкі глини і фосфати.
Процес виробництва керамічних виробів, зазначених вище в пункті (А) (незалежно від складового їхнього матеріалу), містить у собі такі основні стадії: (І) приготування пасти (або керамічної маси), (ІІ) формування, (ІІІ) сушіння одержаних виробів, (ІV) випалювання. (V) остаточне оброблення.
У поясненнях до групи 69 УКТ ЗЕД зазначено що випалювання після формування являє собою суттєву відмінну особливість, яка обумовлює різницю між предметами цієї групи і мінеральними чи кам'яними виробами групи 68, які, як правило, не випалюють, а також різницю між виробами цієї групи і виробами зі скла групи 70, під час виготовлення яких складові, що склеюють повністю розплавляються. У поясненнях до групи 68 УКТ ЗЕД зазначено, що вироби, виготовлені випаленням попередньо сформованої глини (тобто керамічні вироби), переважно, включаються в групу 69, крім керамічних абразивів товарної позиції 6804.
Згідно наданої до митного оформлення технічної інформації товар виготовлено наступним чином. Сировина плавиться в спеціальних печах при температурі від 1700 до 2000 С (в залежності від необхідного кінцевого результату) внаслідок чого стискається за допомогою гідравлічного преса для того, щоб надати кінцеву форму. З цього випливає, що процес виготовлення товару не відповідає процесу виготовлення виробів, які класифікуються у товарній групі 69 УКТ ЗЕД.
Окрім того, відповідно до назви та пояснень до підгрупи І товарної групи 69 УКТ ЗЕД, загальні положення (В) зазначено, що у товарних позиціях 6902 та 6903 розглядаються вогнетривкі вироби, тобто випалені вироби, що характеризуються особливою термостійкістю (наприклад 1500 С та вище), які використовуються в металургії, виробництві скла і т. д. Залежно від призначення, до вогнетривких виробів можуть також пред'являтися вимоги витримувати великі перепади температур, бути добрими або теплоізоляторами, або теплопровідниками, мати малий коефіцієнт теплового розширення, бути пористими чи мати щільну структуру, витримувати вплив руйнувальних матеріалів, з якими вони контактують, мати високу механічну міцність та зносостійкість і т. д. За результатом дослідження товар ідентифіковано як: 1 невипалений виріб, 2 після випалювання в муфельній печі структура та вага змінилась, колір з чорного змінився на світло-сірий, зразок став дуже крихким (його навіть можливо роздрібнити пальцями), що свідчить про те, що зразок не піддавався високотемпературному впливу.
Випалювання після формування являє собою суттєву відмінну особливість, яка обумовлює різницю між предметами цієї групи і мінеральними чи кам'яними виробами групи 68, які, як правило, не випалюють.
Згідно п.5 Пояснень до товарної позиції 6815 до неї включаються: цегла та вироби інших форм (особливо з магнезиту або хромомагнезиту), зв'язані хімічно, але ще не випалені. Ті ж вироби, але випалені, до цієї товарної позиції не включаються.
Велика частина цих продуктів і закінчених виробів одержана різними операціями (наприклад, пластичною обробкою, формуванням), під час яких змінюється форма, а не природа вихідного матеріалу. Деякі вироби одержані агломерацією (наприклад, вироби з асфальту, або деякі вироби, такі як шліфувальні круги, агломеровані склуванням зв'язувальної речовини); інші вироби одержують затвердінням в автоклавах (силікатна цегла). У цій групі також розглядаються деякі вироби, виготовлені в результаті процесів, пов'язаних з більш радикальною трансформацією вихідної сировини (наприклад, плавлення з метою одержання шлаковати, плавленого базальту і т.д.).
Отже, товар є виробом з каменю або інших мінеральних речовин, в іншому місці не зазначених, що відповідає товарній позиції 6815. Даний товар не є ні виробом з графіту, ні з торфу. Також, листом виробника підтверджено, що товар містить магнезіт, що відповідає коду УКТ ЗЕД НОМЕР_2.
Відповідно до пояснень УКТ ЗЕД є критерії для віднесення товарів до групи 69.
1. Вироби мають бути попередньо приготовлені і сформовані. Процес виробництва містить у собі такі основні стадії:
- приготування пасти;
- остаточне оброблення.
Позивачем надано лист від продавця товару, яким зазначено, що сировина плавилась та здавлюється гідравлічним пресом. Отже, формування цегли не здійснено за обов'язковими стадіями.
Висновком ДУПЕД підтверджено, що після випалювання зразки цегли стали дуже крихкими, що свідчить про те, що зразок не піддавався високотемпературному впливу (обжигу).
Отже, наявність у товарі показників, які підтверджують те, що товар не був випаленим, виключає застосування коду товару УКТ ЗЕД НОМЕР_1.
У товарних позиціях 6902 та 6903 розглядаються вогнетривкі вироби, тобто випалені вироби, що характеризуються особливою термостійкістю (наприклад, порядку 1500 С та вище), які використовуються в металургії, виробництві скла і т.д.. Залежно від призначення, до вогнетривких виробів можуть також пред'являтися вимоги витримувати великі перепади температур, бути добрими або теплоізоляторами, або теплопровідниками, мати малий коефіцієнт теплового розширення, бути пористими чи мати щільну структуру, витримувати вплив руйнувальних матеріалів, з якими вони контактують, мати високу механічну міцність та зносостійкість і т.д.
Проте для включення до товарної позиції 6902 або 6903 як вогнетривкі вироби ці вироби повинні не лише мати здатність протистояти високим температурам, але і бути призначені для роботи при високих температурах.
Під час проведення дослідження встановлено:
зразок став дуже крихким (не є зносостійким, не витримує перепади температур),
при механічному впливі зразок розпадається (не може витримувати вплив руйнувальних матеріалів).
Відповідно до статті 69 Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими.
1. Чи належать надані зразки вогнетривкої цегли до випалених вогнетривів?
2. Чи належать надані зразки вогнетривкої цегли до товару виробництва компанії SIDERTRADI NG S.R.L., що імпортується Товариством з обмеженою відповідальністю Металургійний завод Дніпросталь та заявленого у графі 31 митної декларації110120000/2014/411452 від 26.08.2014 року?
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем доведено неможливість визначення митної вартості за ціною контракту та необхідність визначення митної вартості товару саме за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів із застосуванням відомостей, наявних у митного органу.
На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 31 січня 2018 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Виготовлення постанови у повному обсязі здійснено 09 лютого 2018 року, про що повідомлено після проголошення вступної та резолютивної частини постанови в судовому засіданні.
Керуючись ст. ст. 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь» до ОСОБА_1 митниці Державної Фіскальної Служби України про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через ОСОБА_1 окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 09 лютого 2018 року.

Суддя (підпис) ОСОБА_4