Справа № 813/585/18
Суддя: Сакалош Володимир Миколайович
Дата ухвалення: 2018-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
16 лютого 2018 року справа №813/585/18
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сакалош В.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Городоцької міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії, -
Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, окрім іншого, з'ясовує, чи:
- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;
- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
В порушення вказаної норми, у позовній заяві позивачем не зазначено: реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача або номер і серія його паспорта, ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, адреси електронної пошти сторін.
Відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Однак, всупереч вказаній вимозі, позивачем письмово не підтверджено про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Крім цього, приписами ч.3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, вказана позовна заява подана без додержання вимог ч.3 ст.161 КАС України, а саме: не додано документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.
Водночас в прохальній частині позовної заяви позивач просить відстрочити сплату судового збору до часу прийняття рішення.
Вирішуючи вказане клопотання, суддя керується наступним.
Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Частина друга цієї статті визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI, в редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 № 2147-VIII (далі Закон № 3674-VI) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Відповідно до частини першої цієї статті суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.
Таким чином, Закон № 3674-VI передбачає вичерпний перелік умов, за яких суд, з врахуванням майнового стану сторони, може відстрочити сплату судового збору.
З огляду на те, що жодних умов, передбачених ч.1 ст.8 Закону № 3674-VI, позивачем не наведено, належних (достатніх) доказів на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за поданий до суду позов не надано, суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Частиною першою статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У свою чергу, відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2018 рік, установлено у 2018 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року 1 762,00 грн.
Таким чином, оскільки позивач заявляє позовну вимогу немайнового характеру, йому слід сплатити судовий збір у розмірі 704,80 грн.
Згідно з вимогами частин першої, другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя
У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Городоцької міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов'язання вчинити дії - залишити без руху.
1) належно оформлену позовну заяву в двох примірниках, в якій необхідно:
- вказати реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта позивача, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача, адреси електронної пошти сторін;
- письмово підтвердити те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;
3) оригінал документа про сплату судового збору у розмірі 704,80 гривень.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.
Суддя В.М.Сакалош