Справа № 826/10288/17
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
УХВАЛА

13.02.2018 Київ К/9901/3946/17 826/10288/17
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Ханової Р.Ф.,

суддів Пасічник С.С., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2017 року у справі №826/10288/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання незаконним і скасування рішення та зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Зазначена касаційна скарга надійшла до Верховного Суду як суду касаційної інстанції відповідно до КАС України.

Ухвалою судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 03 січня 2018 року касаційну скаргу залишено без руху, оскільки подана після закінчення строку касаційного оскарження і вказані позивачем підстави для його поновлення визнані судом неповажними.

Товариству з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» встановлено десятиденний з моменту одержання ухвали строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Згідно даних рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ухвалу про залишення без руху касаційної скарги позивач одержав 22 січня 2018 року.

У встановлений судом процесуальний строк позивач надіслав клопотання про поновлення строку касаційного оскарження в якому, як на поважні підстави його пропуску посилається на те, що обчислення перебігу строку касаційного оскарження ухвали апеляційного суду пов'язано з наступного дня за датою отримання її копії (22 листопада 2017 року ), при цьому зазначав, що цей строк є необмеженим, а відтак і непропущеним, водночас просив його поновити як такий, що пропущений з поважних причин (пізнє отримання копії оскаржуваної ухвали від 25 жовтня 2017 року).

Так, частиною 2 статті 212 КАС України в редакції, чинній на час ухвалення апеляційним судом оскаржуваного рішення визначено, що касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення постанови в повному обсязі.

Відповідно до частини 5 статті 254 КАС України в редакції, чинній на час ухвалення апеляційним судом оскаржуваного рішення постанова або ухвала суду апеляційної чи касаційної інстанції за наслідками перегляду, постанова Верховного Суду України набирають законної сили з моменту проголошення, а якщо їх було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі.

У даному випадку, оскаржуване рішення апеляційного суду набрало законної сили 25 жовтня 2017 року, а відтак, з урахуванням положень пункту 14 Розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України в редакції Закону № 2147-VIII, статей 103, 212 КАС України в редакції Закону України від 13 липня 2017 року № 2136-VIII (далі - Закон № 2136-VIII), останнім днем строку касаційного оскарження є 14 листопада 2017 року, натомість касаційна скарга подана засобами поштового зв'язку 12 грудня 2017 року.

Водночас, посилання позивача на непропущення ним строку касаційного оскарження є помилковими з огляду на наведені вище приписи частини 2 статті 212 та частини 5 статті 254 КАС України, яка пов'язує початок перебігу строку подання касаційної скарги з набранням законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції (а не днем отримання сторонами її копії, як обраховував позивач).

Проаналізувавши ж наведені Товариством мотиви для поновлення йому строку подання касаційної скарги, вважаю за необхідне вказати на таке.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21 грудня 2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28 березня 2006 року, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексу адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов'язані з непереборними та об'єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання касаційної скарги.

Частина 2 статті 167 КАС України (в редакції, що діяла на час постановлення судом апеляційної інстанції оскаржуваної ухвали) визначає, що на вимогу особи, яка бере участь у справі, а так само особи, яка не брала участі у справі, але щодо якої суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси чи обов'язки, суд у цей самий день видає копію постанови (або її вступної та резолютивної частин) чи ухвали суду. У разі проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частин постанови суд повідомляє час, коли особи, які беруть участь у справі, можуть одержати копію постанови в повному обсязі.

Частина ж 3 цієї ж статті КАС України покладає на суд обов'язок з надіслання судового рішення особам, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні.

З огляду на наведене, ту обставину, що представник позивача був присутній в судовому засіданні суду апеляційної інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали від 25 жовтня 2017 року, проте не скористався правом на отримання судового рішення з власної ініціативи, зважаючи на приписи частини 2 статті 49 КАС України щодо обов'язку осіб, які беруть участь у справі, добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, а також що Товариством з обмеженою відповідальністю " НІКЕЯ-ЛТД " не наведено будь-яких доводів і обґрунтувань, які загалом створили об'єктивні перешкоди для своєчасного звернення до суду касаційної інстанції, суд приходить до висновку про неповажність наведених ним причин пропуску строку касаційного оскарження.

Крім того, за даними Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр), ухвала Київського апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2017 року оприлюднена у Реєстрі 27 жовтня 2017 року, а відтак, з урахуванням положень частини першої статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень", з цієї дати була відкритою для безоплатного цілодобового доступу.

За наведених обставин, підстави для поновлення строку касаційного оскарження, у даному випадку, відсутні.

У відповідності до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене та керуючись статтею 333, пунктами 12, 14 Розділу VІІ "Прикінцеві положення" КАС України, суд

у х в а л и в :

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "НІКЕЯ-ЛТД" в задоволенні заяви про поновлення строку на касаційне оскарження.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2017 року у справі №826/10288/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКЕЯ-ЛТД» до Державної податкової інспекції у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання незаконним і скасування рішення та зобов'язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Р.Ф.Ханова

С.С. Пасічник

В.П.Юрченко