Справа № 826/11228/17
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2018-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

15 лютого 2018 року м. Київ№ 826/11228/17
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., за участі секретаря судового засідання Морозової Я.В., розглядаючи у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Голови Державного агентства рибного господарства України Ковалів Яреми

Богдановича

третя особа Державне агенство рибного господарства України

про визнання протиправним рішення, зобов'язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

В вересні 2017 ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом №826/11286/16 до Голови Державного агентства рибного господарства України Коваліва Яреми Богдановича, третя особа: Державне агентство рибного господарства України про:

- визнання рішення засідання конкурсної комісії Державного агентства рибного господарства України від 23.02.2016 таким, що відповідає вимогам діючого законодавства України;

- зобов'язання визнати результати конкурсу та призначити позивача на посаду заступника начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.09.2017 позовну заяву залишено без розгляду в зв'язку з пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 21.11.2017 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.09.2017 скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Як вбачається зі змісту мотивувальної частини ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 21.11.2017, підставою для скасування ухвали суду першої інстанції стало те, що перш ніж залишити позов без розгляду, суд першої інстанції мав переконатись у дотриманні норм процесуального права та встановити невиправдану бездіяльність позивача щодо неотримання процесуальних документів.

Враховуючи зазначене, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2017 відкрито провадження, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 18.01.2018, яке в подальшому неодноразово відкладалось.

14 лютого 2018 позивачем через відділ документального забезпечення (канцелярію) суду подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, обґрунтування якої зводиться до того, що лише 04.09.2017 з сайту «Судова влада» позивачу стало відомо про те, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.05.2017 №826/2019/17 позовна заява повернута в зв'язку з не усуненням недоліків позовної заяви, яка залишена без руху.

В той же час, 14.02.2018 представником третьої особи до суду подано письмове клопотання про залишення позову без розгляду, в зв'язку з пропуском позивачем граничного строку звернення до адміністративного суду, яке вмотивовано тим, що починаючи з лютого 2016 позивач мав можливість звернутись до суду за захистом своїх прав в межах строку, визначеного процесуальним законом строку

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої та другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, яка діяла на момент звернення позивача до суду), адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.3 ст.99 КАС України в редакції від 04.02.2016).

Аналогічна норма щодо строку звернення до суду знайшла своє відображення в новій редакції Кодексу адміністративного судочинства України, яка набула чинності з 15.12.2017 (ч.5 ст.122 КАСУ).

Таким чином, строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилась, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо захисту своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З інформації КП «ДСС» Судом встановлено, що в грудні 2016 ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом №826/19554/16 до Голови Державного агентства рибного господарства України Ковалів Я.Б. з ідентичними позовними вимогами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.12.2016 позовну заяву №826/19554/16 залишено без розгляду в зв'язку з пропуском позивачем граничного строку звернення до Суду.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала Суду від 15.12.2016 №826/19554/16 оприлюднена в Реєстрі 29.12.2016 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/63649114). Таким чином, у випадку незгоди позивача з правомірністю ухвали про залишення позовної заяви без розгляду від 15.12.2016 №826/19554/16, останній не був позбавлений можливості скористуватись правом на апеляційне оскарження даного процесуального документа, починаючи з 29.12.2016 - дня оприлюднення ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, чого позивачем зроблено не було.

В той же час, на виконання вимог ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 21.11.2017, судом з'ясовано наступне.

Так, в лютому 2017 року позивач вдруге звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом №826/2019/17 до Голови Державного агентства рибного господарства України Коваліва Яреми Богдановича, третя особа: Державне агентство рибного господарства України про:

- визнання рішення засідання конкурсної комісії Державного агентства рибного господарства України від 23 лютого 2016 року таким, що відповідає вимогам діючого законодавства України;

- зобов'язання визнати результати конкурсу та призначити позивача на посаду заступника начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.02.2017 позовну заяву №826/2019/17 залишено без руху, а ухвалою Суду від 10.05.2017 позовну заяву повернуто в зв'язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Як зазначає позивач в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, про ухвалу від 10.05.2017 №826/2019/17 про повернення позовної заяви він дізнався лише 04.09.2017 з сайту «Судова влада».

В той же час, звернувшись до головуючого судді по справі №826/2019/17 Огурцова О.П. з запитом №826/11228/17 від 05.02.2018, щодо отримання відомостей про отримання/вручення ОСОБА_1 ухвал про залишення позову без руху та повернення позовної заяви, було отримано відповідь про те, що поштові відправлення, направлені за адресою, вказаною ОСОБА_1 в позовній заяві №826/2019/17, в подальшому повернулись до суду, як не вручені, з відміткою «За закінченням терміну зберігання».

В даному випадку, Окружний адміністративний суд міста Києва відзначає, що перебіг строку звернення до адміністративного суду пов'язаний не лише з датою, коли особа дізналась про порушене право, а й з датою, коли така особа повинна була дізнатись про порушення свої прав.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала Суду про залишення позовної заяви без руху від 07.02.2017 оприлюднена в ЄДРСР 13.02.2017 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/64590321). Ухвала Суду від 10.05.2017 оприлюднена в ЄДРСР 11.05.2017 (http://reyestr.court.gov.ua/Review/66360682).

За таких обставин, посилання позивача на те, що про ухвалу суду про повернення позовної заяві від 10.05.2017 №826/2019/17 він дізнався лише 04.09.2017 з сайту «Судова влада», Судом відхиляються, адже позивач мав змогу дізнатись про повернення позовної заяви, починаючи з 11.05.2017 та, відповідно, реалізувати своє право на її оскарження, у випадку незгоди з її обгрунтованістю.

У п. 41 рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України» Суд вказав, що: <...>Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як слідує з матеріалів справи, позивач, будучи обізнаним про подання ним позовної заяви №826/2019/17 до суду в лютому 2017, не скористався наданим йому процесуальним правом звернутися у межах розумного строку, без невиправданих зволікань, із запитом про розгляд його позовної заяви. При цьому, зважаючи на те, що позивач є стороною, яка безпосередньо була ініціатором подання позовної заяви, він зобов'язаний був протягом розумного інтервалу часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

В той же час, позивач, при зверненні до суду з позовом №826/2019/17 в лютому 2017 та дізнавшись, зі слів ОСОБА_1, лише в вересні 2017 про повернення вказаної позовної заяви, не вчинив відповідні дії, що дає підстави для висновку про відсутність процесуальної заінтересованості у розгляді справи.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності (який є однією зі складових верховенства права) у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З огляду на те, що позивачем не наведено причин, які об'єктивно перешкоджали реалізувати його право на звернення до суду в рамках законодавчо встановленого терміну, - суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Беручи до уваги наведене та керуючись статтями 123, 248 Кодексу адміністративного судочинства, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через окружний адміністративний суд.

Повний текст складено 16.02.2018.

Суддя П.О. Григорович