Справа № 800/459/17
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2018-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
УХВАЛА

19.02.2018 Київ Зі/9901/257/18 800/459/17

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Шарапи В.М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника позивача про відвід колегії суддів у справі №800/459/17 (провадження П/9901/52/18) за позовом ОСОБА_1 до Президента України про визнання незаконним та скасування Указу Президента України №196/2017 від 26.07.2017 в частині припинення громадянства,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Президента України про визнання незаконним та скасування Указу Президента України №196/2017 від 26.07.2017 в частині припинення громадянства позивача.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.01.2018 справу №800/459/17 (провадження П/9901/52/18) за даним адміністративним позовом передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді - Ханової Р.Ф. (суддя-доповідач), суддів Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Шипуліної Т.М.

16.02.2018 представником позивача подано заяву про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, а саме: головуючої судді Ханової Р.Ф., суддів - Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Шипуліної Т.М., яку обґрунтовує існуванням обставин, що викликають сумніви у неупередженості колегії суддів, а також порушенням порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 КАС України. Зокрема, представник позивача зазначає про те, що: автоматизований розподіл справи №800/459/17 фактично не здійснювався, оскільки його тривалість складала 0 мс (мілісекунд), що виключає фактичне застосування автоматизованої системи автоматизованого розподілу судової справи; невідомо яка саме система автоматизованого розподілу судових справ використовується у Касаційному адміністративного суді у складі Верховного Суду і порядок застосування будь-якої системи автоматизованого розподілу судових справ у такому суді не передбачений; оскільки визначення суддів відбувалось лише з-поміж однієї палати суду з відповідною спеціалізацією, то це дає підстави для висновку, що складу суду, який розглядає дану справу не є "судом встановленим Законом". Крім того, представник позивача вказує на існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості та об'єктивності головуючого судді Ханової Р.Ф., а саме: призначивши розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд вийшов за межі своїх повноважень і не врахував положення, передбачені частиною 3 статті 257 КАС України; головуючий суддя Ханова Р.Ф. входила до складу колегії суддів Вищого адміністративного суду України, що розглядала справу про визнання незаконними та скасування рішень і подань Вищої ради юстиції та постанови Верховної Ради України в частині звільнення Волкова О. з посади судді Верховного Суду України і Європейський Суд з прав людини у подальшому визнав порушення права останнього на справедливий суд; головуючий суддя Ханова Р.Ф. входила до складу п'ятої судової палати Вищого адміністративного суду України, створеної для розгляду позовів до Президента України, Верховної Ради України, Вищої ради юстиції та Вищої кваліфікаційної комісії суддів України і як зазначено у рішенні Громадської ради доброчесності від 18.05.2017, рішення цієї судової палати, ухвалені лише за перші 5 місяців її існування, демонстрували стійку тенденцію до створення судом штучних бар'єрів для задоволення вимог позивачів до найвищих органів влади.

Розглянувши заявлене клопотання, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про його необґрунтованість і ухвалою від 16.02.2018 заяву про відвід передано на автоматизований розподіл для визначення у порядку, встановленому статтею 31 КАС України судді, який вирішуватиме цю заяву та зупинено провадження у справі №П/9901/52/18 до вирішення питання про розгляд заяви про відвід складу суду іншим суддею.

За наслідками автоматизованого розподілу, заяву передано для розгляду і вирішення судді Шарапі В.М., про що складено протокол від 16.02.2018.

Представником позивача подано клопотання, в якому, керуючись нормами статей 44, 55, 60 КАС України, просить повідомити його про дату, час і розгляд заяви про відвід колегії суддів Ханової Р.Ф., Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., пасічник С.С., Шипуліної Т.М. у справі №П/9901/52/18, розгляд заяви про відвід здійснювати за участі представника позивача.

Відповідно до частини 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з частиною 8 статті 40 КАС України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Отже, вирішення питання про відвід у судовому засіданні з повідомлення учасників справи може здійснюватися лише за ініціативою суду, а не за клопотанням сторін, і вирішення даного питання здійснюється на розсуд судді, якому передано на розгляд відповідну заяву.

З урахуванням встановлених частиною 11 статті 40 КАС України скорочених строків розгляду заяви про відвід, а також з огляду на те, що вирішення цього питання здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, виключно в межах та на підставі доводів, викладених у заяві про відвід, потреба у проведенні судового засідання з повідомленням учасників справи відсутня.

При цьому судом не порушується право позивача, передбачене пунктом 2 частини 3 статті 44 КАС України, щодо участі у судових засіданнях, оскільки таке право не є абсолютним і реалізується у випадку, якщо інше не встановлене законом. Так як розгляд питання про відвід проводиться у порядку письмового провадження, це виключає участь учасника справи в розгляді даного питання з огляду на вимоги частини 8 статті 40 та пункту 10 частини 1 статті 4 КАС України.

Частиною 1 статті 36 КАС України передбачено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною 2 наведеної статті визначено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 39 КАС України встановлено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За приписами частини 4 наведеної статті, встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов'язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Відповідно до частин 1-3, 5 статті 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов'язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами 17-18 наведеної статті, результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Протокол має містити такі відомості:

1) дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу;

2) номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, ім'я (найменування) учасників справи;

3) інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, за яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача;

4) підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу);

5) прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

За приписами підпункту 15.4 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється - до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що Верховний Суд створюється на матеріально-технічній базі, зокрема, Вищого адміністративного суду України.

Правове регулювання відносин, пов'язаних із функціонуванням автоматизованої системи документообігу суду, здійснюється на підставі Положення про автоматизовану систему документообігу суду, що затверджене Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (надалі - Положення). Дію цього Положення було поширено на використання автоматизованої системи документообігу у Верховному Суді Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 №8.

Підпунктом 1.4.1 пункту 1.4 Положення визначено, що у Вищому адміністративному суді України використовується комп'ютерна система "Діловодство спеціалізованого суду".

Відповідно до підпункту 2.3.23 пункту 2.3 Положення в разі, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою.

Згідно з підпунктом 2.3.31 пункту 2.3 Положення, результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду, що автоматично створюється автоматизованою системою. Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями відповідного суду. Звіт містить такі відомості: дата та час початку автоматизованого розподілу; єдиний унікальний номер судової справи; номер провадження (за наявності); категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження); інформація про визначення повноважень суддів; інформація про визначення головуючого судді (судді-доповідача) за випадковим числом; інформація про визначення складу колегії суддів (за наявності) за випадковим числом; версія автоматизованої системи; час закінчення автоматизованого розподілу; тривалість автоматизованого розподілу. Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою.

З долученого представником позивача до заяви про відвід звіту про автоматизований розподіл справи вбачається, що ці вимоги повністю було дотримано і всі здійснені у процесі автоматизованого розподілу справи дії відображені в тій послідовності, в якій вони здійснені автоматизованою системою.

Посилання позивача у заяві про відвід на ті обставини, що розподіл в автоматизованій системі не відбувся, оскільки тривав 0 мілісекунд, суд відхиляє. Така інформація у звіті про автоматизований розподіл свідчить про те, що авторозподіл тривав у проміжку часу, який є менший ніж мілісекунда, а не про відсутність автоматизованого розподілу взагалі.

Також встановлено, що для розгляду цієї справи правильно сформовано судову колегію та суддю-доповідача. Рішенням зборів суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 07.12.2017 №7 затверджено персональний склад постійних колегій суддів у складі судових палат. У складі судової палати з розгляду справ щодо податків зборів та інших обов'язкових платежів створено дві постійні колегії для розгляду справ як судом першої інстанції. До складу першої колегії включені судді Ханова Р.Ф., Олендер І.Я., Гончарова І.А., Шипуліна Т.М., Бившева Л.І. та резервні судді Хохуляк В.І., Юрченко В.П., Пасічник С.С., Васильєва І.А. Саме з цих суддів і було сформовано автоматизованою системою колегія суддів для розгляду справи та визначено суддю-доповідача з врахуванням того, що на час автоматизованого розподілу судді Олендер І.Я. та Гончарова І.А. перебували у відпустці.

Таке формування складу постійних колегій прямо передбачено частинами 2, 3 статті 31 КАС України.

Підпунктом 2.3.1 пункту 2.3 Положення визначено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Підпунктом 2.1.5 пункту 2.1 Положення передбачено, що персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування автоматизованої системи в суді несе керівник апарату суду, а за забезпечення її належного технічного функціонування - технічний адміністратор.

Враховуючи норми Положення, судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду не мають відношення до процедури здійснення розподілу судових справ і не наділені жодними засобами впливу на процес їх розподілу.

Таким чином, будь-які зауваження учасників процесу щодо процедури автоматизованого розподілу конкретної судової справи та/або щодо сформованого за наслідками її проведення звіту, не можуть слугувати самостійною підставою для виникнення обґрунтованих сумнівів у неупередженості чи об'єктивності судді, за умови відсутності у заявника доказів на користь протилежного.

При цьому, доказів безпосереднього впливу колегії суддів на процес автоматизованого розподілу справи, під час розгляду заяви про відвід не встановлено.

Отже, визначення суддів для розгляду адміністративної справи №800/459/17 (провадження П/9901/52/18) здійснювалося із дотриманням порядку, встановленого статтею 31 КАС України.

Стосовно тверджень представника позивача щодо існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості та об'єктивності головуючого судді Ханової Р.Ф., то суд їх відхиляє з тих підстав, що відповідно до частини 4 статті 37 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. Окрім того, питання дотримання суддею чи колегією суддів норм процесуального права під час розгляду певної адміністративної справи не може бути предметом з'ясування в межах вирішення суддею, який не входить до складу цього суду, питання про відвід у порядку, встановленому частиною 4 статті 40 КАС України.

За наведених обставин зазначені в заяві представника позивача про відвід колегії суддів обставини не знаходять свого підтвердження і заявлений відвід не може вважатись вмотивованим.

Тому у задоволенні заяви про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, а саме: головуючої судді Ханової Р.Ф., суддів - Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Шипуліної Т.М. слід відмовити.

Керуючись статтями 36-40, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, а саме: головуючої судді Ханової Р.Ф., суддів - Бившевої Л.І., Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Шипуліної Т.М. у справі №800/459/17 (провадження П/9901/52/18) за позовом ОСОБА_1 до Президента України про визнання незаконним та скасування Указу Президента України №196/2017 від 26.07.2017 в частині припинення громадянства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

В.М. Шарапа,

Суддя Верховного Суду