Справа № 826/9678/17
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 лютого 2018 року №826/9678/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: Головуючого судді Шрамко Ю.Т., суддів Донця В.А., Костенка Д.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та рішень, скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшов позов ОСОБА_1, (далі - позивач, ОСОБА_1), до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, (далі - відповідач, Держархбудінспекція), про:

- визнання протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області з проведення перевірки 30.06.2017 р. Сектору містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства Кам'янської районної державної адміністрації, (далі - Сектор);

- визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 30.06.2017 р. №12, винесеного головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області;

- визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 13.07.2017 р. №4, складеної щодо позивача, винесеної головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що перевірка проведена із порушенням строку її проведення. Строк проведення планової перевірки, відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. №698, (далі - Порядок №698 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), не може перевищувати 20 робочих днів. Натомість, як зазначено у направленні на проведення перевірки, період проведення перевірки: з 01.06.2017 р. по 30.06.2017 р., тобто 21 робочий день.

Органом державного архітектурно-будівельного нагляду не повідомлено періоду, за який буде проводитися перевірка, у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості належно підготуватися до перевірки. Зазначене, на думку позивача, свідчить про неналежне повідомлення про проведення планового заходу.

Ні перед початком, ні під час проведення перевірки позивача не ознайомлено із наказом та направленням на перевірку. Тобто, перевірку проведено із порушенням встановленої нормами законодавства процедури, а тому, як зазначено у позові, результати перевірки не можуть бути об'єктивними. Крім того, виявлені у ході перевірки порушення фактично не мали місця, оскільки відповідно до чинної на момент видачі позивачем документів норми, на яку посилався орган державного архітектурно-будівельного нагляду, діяла в іншій редакції, згідно з якою позивач, видаючи документи, не порушив жодний порядок, адже на час видання містобудівних умов та обмежень замовником будівництва був поданий повний перелік документів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.2017 р. відкрито провадження в адміністративній справі №826/9678/17, (далі - справа), та призначено у ній попереднє судове засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2017 р. закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду колегією суддів.

Іншою ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2017 р. задоволено клопотання представника позивача та витребувано у Держархбудінспекції належним чином засвідчені копії документів, які слугували підставою для проведення 30.06.2017 р. Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області перевірки Сектору, у тому числі наказу від 23.03.2017 р. №454 про проведення перевірки, підтверджуючого документу про розміщення на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції такого наказу, направлення на проведення перевірки від 30.05.2017 р. №25 та плану перевірки діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на 2 квартал 2017 р.

Під час переходу до розгляду справи по суті представник позивача підтримав позов та просив задовольнити його повністю з підстав, зазначених у позові.

Представник відповідача у відповідне судове засідання не прибув, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи сторона відповідача повідомлена належним чином, заява про розгляд справи за відсутності представника відповідача до суду не надійшла.

При цьому, до суду через канцелярію від відповідача надійшли письмові заперечення проти позову разом із відповідними доказами. На обґрунтування своєї правової позиції відповідач у письмових запереченнях проти позову зауважив, що викладені у позові доводи є надуманими, перевірка проведена із дотриманням встановленої нормами законодавства процедури, при проведенні перевірки та складанні за її результатами документів орган державного архітектурно-будівельного нагляду діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені нормами законодавства. Закріплені в акті перевірки порушення фактично мали місце, за що позивача і притягнуто до відповідальності.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України від 06.07.2005 р. №2747-IV у редакції, що діяла до 15.12.2017 р.), прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

При прийнятті судового рішення по суті судом враховано вимоги п. 10 ч. 1 Перехідних положень КАС України (тут і надалі у редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 р. №2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017 р.), яким установлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей: справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

На час існування спірних правовідносин позивач займав посаду завідувача Сектору містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та будівництва Кам'янської районної державної адміністрації.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», (далі - Закон у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Повноваження Держархбудінспекції щодо здійснення державного архітектурно- будівельного нагляду визначені ст. 41 Закону, Положенням про Державну архітектурно- будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. №294, (далі - Положення №294), та Порядком №698.

Згідно із абзацом 4 п. 3 Положення №294, основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельник норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до абзацу 5 пп. 2 п. 4 Положення №294, Держархбудінспекція проводить перевірки законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 41-1 Закону, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об'єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Так, згідно із п.п. 2-5 Порядку №698, нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві і Севастополі (далі - головні інспектори будівельного нагляду) шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

З метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень об'єктів нагляду та об'єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об'єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення;5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об'єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до п. 23 Порядку №698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Пунктом 29 вказаного Порядку передбачено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

Якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень (п. 32 Порядку №698).

Згідно з п. 35 Порядку №698, головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

Відповідальність за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством, визначена ч. 3 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, (далі - КУпАП у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Зі змісту ст. 244-6 КУпАП вбачається, що від імені органу державного архітектурно- будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (ч.ч. 3-5 ст. 96-1, ч. 3 ст. 188-42 КУпАП).

У відповідності до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З наявних у матеріалах справи доказів вбачається, що наказом Держархбудінспекції від 23.03.2017 р. №454 затверджено план перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на ІІ квартал 2017 р. Строк перевірки Сектору, згідно із зазначеним наказом, встановлено з 01.06.2017 р. до 30.06.2017 р.

Листом від 10.05.2017 р. №1023-4.5/435 Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області повідомило Сектор про проведення планової перевірки, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями листа та рекомендованого повідомлення про вручення.

30.05.2017 р. складено направлення на проведення планової перевірки №25, строк дії якого: з 01.06.2017 р. по 30.06.2017 р. У вказаний період планову перевірку проведено.

Як з'ясовано у ході судового розгляду справи та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, посадовими особами держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, з урахуванням приписів п. 12 Порядку №698, перед початком проведення планової перевірки пред'явлено службові посвідчення та направлення на проведення планової перевірки.

Позивача ознайомлено із направленням про проведення планової перевірки від 30.05.2017 №25, що підтверджується особистим підписом позивача на оригіналі направлення на проведення планової перевірки, а саме «Ознайомлений. ОСОБА_1» та особистий підпис (копія направлення з вказаною відміткою наявна у матеріалах справи). Позивачеві також було надано копію направлення.

Тобто, з викладеного суд робить висновок, що твердження позивача щодо не ознайомлення останнього а ні перед початком перевірки, а ні під час проведення перевірки із направленням є спростованими.

30.06.2017 р., за результатами проведеної перевірки, посадовими особами Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, (далі - акт перевірки), протокол про адміністративне правопорушення від 30.06.2017 р. № 4, (далі - протокол №4), та оскаржуваний припис.

З актом перевірки та приписом позивача ознайомлено та вручено йому особисто їх примірники, про що свідчить особистий підпис позивача на вказаних документах.

Проте, позивач відмовився від отримання протоколу №4, зі змістом та своїми правами був ознайомлений, про що зроблено відповідну відмітку у протоколі №4.

У зв'язку з цим, вказаний протокол Управлінням держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області направлено на адресу позивача рекомендованим листом від 30.06.2017 р. №1023-4-11.14/664 зі зворотнім повідомленням про вручення за штрих-кодовим ідентифікатором 524. Зазначений лист позивачем отримано 04.07.2017 р.

У протоколі №4 зазначено місце, дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме 13.07.2017 р. об 11 год. 00 хв., місце розгляду справи: Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області за адресою: 18002, м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1.

За результатами проведеної перевірки, керуючись п. 32 Порядку №698, посадовою особою Управлінця державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області прийняті відповідні рішення про зупинення та скасування рішень об'єкта нагляду, що порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності. Зазначені рішення направлено на адресу об'єкта нагляду рекомендованим листом від 06.07.2017 р. №1023- 4.5/687 та отримані останнім 11.07.2017 р., що підтверджується зворотнім повідомлення про вручення. Позивач на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з'явився.

Відповідно до 268 КУпАП та враховуючи наявність інформації про своєчасне повідомлення позивача про місце, дату і час розгляду справи, відсутність будь-яких клопотань від останнього стосовно відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення, 13.07.2017 р. прийнято оскаржувану постанову, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 96-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8534,00 грн.

Примірник оскаржуваної постанови позивачу направлено рекомендованим листом від 13.07.2017 р. №1023-4.5/714, який отримано позивачем 20.07.2017 р., що підтверджується наявною у матеріалах справи копією рекомендованого повідомлення про вручення.

Стосовно порушення строків проведення планової перевірки, як на тому наполягає позивач, суд зазначає наступне.

План перевірок діяльності уповноважених органів містобудування та архітектури на II квартал 2017 року, як вже зазначено вище, затверджено наказом Держархбудінспекції від 23.03.2017 р. №454. Строк проведення перевірки Сектору: з 01.06.2017 р. до 30.06.2017 р.

Статтею 73 Кодексу законів про працю України, (далі - КЗпП України), визначений перелік святкових та неробочих днів.

Так, відповідно до ст. 67 КЗпП України, у випадку, коли святковий або неробочий день (ст. 73) збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого.

У червні 2017 р., у відповідності до зазначених статей КЗпП України були наступні святкові і неробочі дні: святковий день - 28 червня (День Конституції України) та неробочий день - 04 червня (Трійця). Враховуючи, що неробочий день 04.06.2017 р. збігався з вихідним днем, згідно зі ст. 67 КЗпП України, вихідний день було перенесено на наступний день.

З огляду на викладене, період проведення планової перевірки склав 20 робочих днів, що відповідає п. 9 Порядку №698.

Щодо позбавлення позивача змоги підготуватися до перевірки, суд зауважує таке.

Пунктом 11 Порядку №698 передбачено, що Держархбудінспекція не пізніше ніж за сім календарних днів до дня проведення планової перевірки надсилає об'єкту нагляду письмове повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення із зазначенням строків проведення перевірки та періоду, за який проводитиметься перевірка.

Так, Управлінням держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, з урахуванням вимог вказаного вище пункту Порядку №698, повідомлено Сектор про проведення планової перевірки рекомендованим листом з повідомленням про вручення від 10.05.2017 р. №1023-4.5/435, тобто фактично за 21 календарний день до початку проведення перевірки. Планова перевірка тривала 20 робочих днів, а саме з 01.06.2017 р. до 30.06.2017 р., з дотриманням встановлених п. 9 Порядку №698 строків. Під час проведення перевірки здійснювалася фотофіксація.

У ході проведення перевірки позивачем були надані посадовим особам Управління держаної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області всі матеріали, необхідні для проведення перевірки.

Враховуючи вищезазначене, твердження позивача про те, що його було позбавлено можливості підготуватися до перевірки є безпідставними.

При цьому, суд погоджується, що у направленні на проведення перевірки дійсно не зазначено періоду, за який проводитиметься перевірка. Разом з тим, на переконання суду, дана обставина не є настільки суттєвою для того, щоб визнати проведення перевірки неправомірним, а перевірку такою, що проведена із порушенням процедури.

Твердження позивача про непред'явлення йому направлення на перевірку та посвідчень, як встановлено судом, є безпідставними.

Зокрема, згідно із п. 12 Порядку №698, перед початком проведення планової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов'язаний пред'явити керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Судом встановлено, що перед початком проведення планової перевірки посадовими особами були пред'явлені службові посвідчення та направлення на проведення планової перевірки.

Як зазначалося вище, із направленням позивач був ознайомлений, про що свідчить особистий підпис позивача на оригіналі направлення, а саме «Ознайомлений. ОСОБА_1» та проставлено особистий підпис, та пред'явлено службові посвідчення, позивачеві надано копію направлення.

Суд зауважує, що ні нормами Закону, ні положеннями Порядку №698 не передбачено обов'язковості ознайомлення, у даному випадку позивача, із наказом на проведення перевірки, а також необхідності опублікування такого наказу на сайті уповноваженого органу.

Щодо складання акту, протоколу, припису та інших рішень за результатами перевірки суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 23 Порядку №698, за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно з п. 29 Порядку №698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Зазначеними пунктами Порядку №698 визначений перелік та форми документів, які складаються за результатом перевірки та не встановлено умов щодо складання лише певних документів (протоколу або припису) в залежності від виду порушення.

Пунктом 32 Порядку №698 встановлено, що якщо рішення об'єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду крім акту, протоколу та припису були прийняті також рішення від 06.07.2017 р. №№942-996 щодо скасування та зупинення дії рішень об'єкта нагляду, які видані з порушенням вимог містобудівного законодавства.

По суті встановлених порушень суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 р. №109 було затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, (далі - Порядок №109 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Цим Порядком було визначено процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.

Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, у свою чергу, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, (далі - Порядок №103 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Цей Порядок розроблений відповідно до ст. 27 Закону і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб'єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Частиною 3 ст. 96-1 КУпАП у редакції, що діяла від 10.06.2017 р., передбачена відповідальність посадових осіб за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством, надання таких документів з порушенням установленого порядку, містобудівної документації на місцевому рівні, будівельних норм, стандартів і правил, порушення строків надання замовникові висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких висновків (звітів) з порушенням установленого порядку, а також вимагання під час проведення експертизи документів, не передбачених законодавством.

Частиною 3 ст. 96-1 КУпАП у редакції, що діяла до 10.06.2017 р., передбачалась відповідальність посадових осіб за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких документів з порушенням встановленого порядку, а також вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством.

Як встановлено судом, до відповідальності позивача притягнуто внаслідок виявлення у ході перевірки наступного: позивач видав будівельний паспорт від 16.01.2017 р. №1 з порушенням, а саме будівлі розміщені за лінією забудови. Видано будівельний паспорт від 31.01.2017 р. №2 з розміщенням будівель по червоній лінії, що є порушенням. Крім того, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - МУО), від 31.03.2017 р. №1 оформлено з порушенням додатку до Порядку №109, а саме: в МУО виключено п. 13 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення». В пакеті документів для отримання МУО від 31.03.2017 р. №1 надано правовстановлюючі документи на земельну ділянку, які не засвідчені в установленому порядку. У пакеті документів також відсутній ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки та не надано викопіювання з топографо-геодезичного плану в масштабі 1:2000.

Суд зазначає, що по суті виявлених порушень позивачем, окрім того, що органом державного архітектурно-будівельного нагляду застосовано норму в іншій редакції, ніж була чинною, обставин, які б свідчили про недопущення з його боку порушення норм законодавства, не повідомлено.

Суд, у свою чергу, дослідивши зміст Порядку №109 та Порядку №103, дійшов висновку про правильність висновків перевірки.

Зокрема, як обумовлено п. 2.2 розділу ІІ Порядку №109, для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об'єкта будівництва.

Згідно з додатком до Порядку №109, МУО повинні містити п. 13 «вимоги щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення» (додаток із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 20.05.2013 р. №199).

Відповідно до п. 2.1, п. 2.3, п. 2.4 розділу ІІ Порядку №103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Також суд зауважує, що ч. 3 ст. 96-1 КУпАП у редакції до 10.06.2017 р. та після 10.06.2017 р. передбачала і передбачає відповідальність за порушення, допущені під час провадження містобудівної діяльності.

Таким чином, підсумовуючи усе вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позивачем вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 72, ч. 2 ст. 73, ст. 76, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій та рішень, скасування рішень є таким, що не підлягає задоволенню.

Зважаючи, що у задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, - судові витрати не підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до норм КАС України у редакції, що діяла до 15.12.2017 р., розгляд справи здійснювався колегією суддів, а тому і рішення у даній справі прийнято колегією у складі трьох суддів.

Приймаючи до уваги викладене в сукупності, керуючись ст.ст. 72-73, 76-77, 143, 243-246, 255 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1).

Відповідно до ч. 1 ст. 293 КАС України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий суддя Ю.Т. Шрамко

Судді В.А. Донець

Д.А. Костенко