Справа № 817/1497/17
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2018-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 січня 2018 року м. Рівне №817/1497/17

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є. за участю секретаря судового засідання Ковальчук Г.М та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Іванченко І.В.,

відповідача: представник Воробюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Релігійної громади Свято-Казанської ікони Божої Матері парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви с.Рачин Дубенського району
доУправління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Релігійна громада Свято-Казанської ікони Божої Матері парафії Рівненської Української Православної Церкви с.Рачин Дубенського району звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду із позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, про визнати протиправним та скасування припису №2 від 23.08.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, припису №3 від 23.08.2017 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, протоколу від 23.08.2017 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та постанови № 17-4.3/17 від 07.09.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідачем в акті перевірки від 23.08.2017 року №421, складеного за результатами позапланової перевірки на об'єкті «Будівництво житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин Дубенського району на вул.Міська, 36, замовник - Релігійна громада Свято-Казанської ікони Божої Матері парафії Рівненської Української Православної Церкви с.Рачин Дубенського району, не встановлено порушень містобудівного законодавства. А тому, в супереч вимог п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553 відповідачем внесено приписи №2, №3 від 23.08.2017, складено протокол від 23.03.2017 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено постанову № 17-4.3/17 від 07.09.2017.

Крім того, представником позивача зазначено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, у розумінні вимог Порядку накладення штрафів за правопорушення, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 №244, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Не з'ясування під час підготовки справи до розгляду відсутності встановлених під час перевірки порушень вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин Дубенського району на вул.Міська, 36, є підставою для скасування винесеної відповідачем постанови № 17-4.3/17.

Представником позивача в судовому засіданні суду подано заяву про уточнення позовних вимог. При цьому, суду не надано доказів про направлення такої заяви відповідачу.

У відповідності до частини 7 статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

З урахуванням вимог наведених в ч.7 ст.47 КАС України, заява позивача про уточнення позовних вимог судом до розгляду не прийнята та повернута заявнику.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог з підстав викладених в письмових запереченнях, разом з тим зазначав, що фіксування порушення встановленого в результаті перевірки 23.08.2017 здійснено в акті №421, з відображенням його суті та нормативного акту який порушено.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні наявні матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно вимог частини першої статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" № 687-ХІV від 20 травня 1999 року, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до частини другої вказаної статті, державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Згідно ч.1 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно таким є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок).

Пунктом 1 Порядку визначено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до абз.2 п.1 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п.5 Порядку №553).

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено, що суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Згідно п.4 ч.1 ст.1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Так, 12.06.2017 до Управління ДАБІ у Рівненській області надійшло звернення від Рівненської ОДА за №К0-1094/17, та 24.07.2017 звернення від Дубенської РДА №268/02-09/17 щодо порушення містобудівного законодавства під час будівництва житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин на вул.Міська, 36 Дубенського району, також просили провести відповідну перевірку.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (п.7 Порядку №553).

Відповідно до абз.8 п.7 Порядку №553, однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абз.11 п.7 Порядку №553).

22.08.2017 року головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу - ОСОБА_3 було надано направлення для проведення позапланового заходу №421.

Так, 22.08.2017 року ГІБН, ОСОБА_3 перед початком позапланової перевірки надано службове посвідчення та копію направлення №421 голові парафіяльної ради релігійної громади Свято-Казанськокї Ікони Божої матері Парафії Рівненської Єпархії УПЦ - ОСОБА_5, для здійснення позапланової перевірки на об'єкті будівництва житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин на вул.Міська, 36 Дубенського району.

Згідно п.16 Порядку 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (п.17 Порядку №553).

23.08.2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління Денисюком І.В. було складено акт перевірки №421. Зазначеним актом встановлено, що під час виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин на вул.Міська, 36 Дубенського району здійснено відхилення від архітектурних вимог ескізу намірів забудови будівельного паспорта, виданого Відділом містобудування та архітектури Дубенської райдержадміністратиції від 18.04.2016 №24/04/2016. Будівля житлового будинку, що будується не відповідає планам, розрізам та фасадам будівельного паспорта, що є порушенням ч.1 ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Одночасно, під час проведення зазначеної позапланової перевірки ГІБН зроблено фототаблиці.

У судовому засіданні представник позивача не заперечував, погоджувався під час надання пояснень з тим, що фактично в с.Рачин на вул.Міська, 36 Дубенського району здійснюється будівництво храму та зазначене будівництво не відповідає планам, розрізам та фасадам будівельного паспорта від 18.04.2016 №24/04/2016.

У відповідності до частини 1 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Також встановлено, що під час проведення зазначеної перевірки було надано представником позивача будівельний паспорт №24/04/2016 від 18.04.2017.

Даний будівельний паспорт містить схему забудови земельної ділянки, план фундаменту, план 1-го поверху, план мансарди, паспорт опорядження фасадів, проект ж/б в розрізі.

Як вбачається із фототаблиць об'єкта будівництва житлового будинку, господарської будівлі та гаража в с.Рачин на вул.Міська, 36 Дубенського району, що таке будівництво житлового будинку не відповідає планам, розрізам та фасадам будівельного паспорта.

У відповідності до ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Однак позивач, здійснюючи забудову присадибної земельної ділянки, право на яку підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на земельну ділянку серія ЄАМ № 934744 від 01.05.2015, не дотримано вимог визначених будівельним паспортом від 18.04.2015 року №24/04/2016 що стосується планів, розрізів та фасадів.

Також суд звертає увагу на ту обставину, що будівництво храму не може здійснюватися на підставі будівельного паспорта та повідомлення про початок таких робіт, що врегульовано ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

За таких обставин відносно позивача було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2017 за п.8 ч.3 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та внесено приписи №102 та №103.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис) (п.17 Порядку №553).

Протоколом від 23.0.82017 року визначено, що розгляд справи призначено на 07.09.2017 об 12:00.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис (абз.2 п.21 Порядку №553).

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (абз.3 п.21 Порядку №553).

У зв'язку з відмовою голови парафіяльної ради релігійної громади Свято-Казанськокї Ікони Божої матері Парафії Рівненської Єпархії УПЦ - ОСОБА_5 підписати та отримати акт №421, протокол від 23.08.2017, та приписи №102 та №103, такі були направлені позивачу поштовим відправленням від 23.08.2017 №1017-3230-17.

Абзацом 3 пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244), визначено, що у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування (абз.6 п.3 Порядку №244).

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи (абз.3 п.17 Порядку№244).

В результаті, 07.09.2017 винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17-4.3/17 котрими визнано релігійну громаду Свято-Казанськокї Ікони Божої матері Парафії Рівненської Єпархії УПЦ в вчиненні правопорушення передбаченого п.8 ч.3 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, при цьому, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд дійшов висновку, що відповідачем підтверджено належними та допустимими доказами правомірність оспорюваних рішень та те, що при їх складанні він діяв відповідно до повноважень та у спосіб, встановлений законом, обґрунтовано та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи. В той час, як позивач не довів суду обґрунтованості своїх позовних вимог, а відтак, в задоволені адміністративний позову слід відмовити.

Підстави для розподілу судом судових витрат відповідно до вимог ст.139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Махаринець Д.Є.