Справа № 816/1574/17
Суддя: Присяжнюк О.В.
Дата ухвалення: 2018-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2018 р. м. ХарківСправа № 816/1574/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Присяжнюк О.В.

суддів: Курило Л.В. , Русанової В.Б.

за участю секретаря судового засідання -Дудки О.А.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2017 р., ухвалену суддею Клочко К.І., повний текст якої складено 31.10.2017 р., по справі № 816/1574/17 за позовом Приватного підприємства "Іра" до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області , Головного інспектора будівельного нагляду відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Іра" звернулося до суду з адмінінстративним позовом, в якому просило: визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2; скасувати постанову № П 24-17ю/1016-7.7/24 від 07.09.2017 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2017 р. позов задоволено.

Не погодившись із постановою суду першої інстанції, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2017 р. та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про архітектурну діяльність», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.

Приватне підприємство "Іра" надало до суду апеляційної інстанції письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції залишити без змін.

У судове засідання відповідачі не зявилися, своїх представників не направили, про дату, час та місце судового засідання повідомлені своєчасно та належним чином.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції просив залишити постанову суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу відповідача без задоволення.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі Наказу № 298П від 21.07.2017 р. в період з 25.07.2017 р. по 28.07.2017 р. Державною архітектурно-будівельною інспекцією у Полтавській області проведено позапланову перевірку дотримання приватним підприємством "Іра" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті: будівництво складу будівельних матеріалів за адресою: вул. Маршала Бірюзова, 51 м. Полтава.

За результатами перевірки складено акт № 28072017 від 28.07.2017 р., висновками якого встановлено порушення статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", а саме: виконання будівельних робіт з порушенням, затвердженого проектного рішення в частині розміщення об'єкту будівництва складу будівельних матеріалів за вищезазначеною адресою на відстані менше 1 метра до межі суміжної земельної ділянки.

На підставі вищевказаного акту перевірки відповідачем видано припис № 105 від 28.07.2017 р. щодо усунення виявлених порушень у строк до 28.08.2017 р.

31.08.2017 р. інспектором будівельного нагляду відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 складено протокол № П-24-17ю від 31.08.2017 р., яким зафіксовано порушення приватним підприємством "Іра" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті, яке встановлено під час проведення позапланової перевірки та зафіксоване в акті № 28072017 від 28.07.2017 р.

Протокол підписано директором приватного підприємства "Іра" та надано пояснення, що згідно припису № 105 від 28.07.2017 р. підприємством виконані всі роботи згідно проектної документації.

На підставі акту перевірки № 28072017 від 28.07.2017 р. та протоколу № П-24-17ю від 31.08.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 винесено постанову № 24-17ю/1016-7.7/24 про накладення на Приватне підприємство "Іра" штрафу в розмірі 75 780 грн. (а.с. 16).

Не погодившись із зазначеною постановою та діями інспектора будівельного нагляду відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що дії головного інспектора будівельного нагляду відділу № 1 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області щодо складання цього протоколу є протиправними, а оскаржувана постанова прийнята з порушенням вимог чинного законодавства.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В частині 1 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Частинами 1, 6, 7, 11 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що орган державного нагляду (контролю) здійснює позаплановий захід на підставі наказу, за результатами якого складає акт. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до субєкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї статті, постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06.04.1995 р. (далі - Порядок № 244).

Пунктом 9 Порядку № 244 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обовязками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 10 Порядку № 244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис субєкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого субєкта містобудування.

Пунктами 15 - 16 Порядку № 244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначеним Порядком передбачено чітку процедуру накладення штрафу на суб'єкта містобудування.

Судовим розглядом встановлено, що в порушення пункту 10 Порядку № 244 та пункту 17 Порядку № 553 відповідачем протокол № П-24-17ю від 31.08.2017 р. про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складено на 34 день після складення акту перевірки.

Також судовим розглядом встановлено, що вимоги припису № 105 від 28.07.2017 р. станом на день складення протоколу були виконані позивачем, що підтверджується актом перевірки, складеним ДАБІ 07.09.2017 р. за результатами перевірки виконання вимог цього припису.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову Приватного підприємства "Іра", оскільки протоколом № П-24-17ю від 31.08.2017 р. відповідач зафіксував неіснуюче порушення, за вчинення якого на позивача накладено штраф постановою № П 24-17ю/1016-7.7/24 від 07.09.2017 р.

Доводи апелянта, що виконання порушником вимог припису не є реабілітуючою ознакою, а лише підтверджує існування правопорушення, суд вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до субєкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Щодо інших доводів апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, колегія суддів переглянувши, у межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення відповідно до вимог матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2017 р. без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 77, 243, 271, 283, 308, 316, 322 , 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області залишити без задоволення.

Постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2017 по справі № 816/1574/17 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

.

Головуючий суддя ОСОБА_3
Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5
Повний текст постанови складено 13.02.2018.