Справа № 817/1922/17
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2018-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 лютого 2018 року м. Рівне №817/1922/17

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державної служби геології та надр України до приватного підприємства "Богданівський цегельний завод" про припинення права користування надрами,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Державна служба геології та надр України звернувся до суду з позовом до відповідача Приватного Підприємства «Богданівський цегельний завод» про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами №4954 від 27.03.2009. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Приватному підприємству «Богданівський цегельний завод» наданий спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобування суглинків придатних для виробництва цегли повнотілої. Як додаток до спеціального дозволу укладено угоду про умови користування надрами від 27.03.2009 року. У період з 10.10.2016 по 28.10.2016 Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення надр ПП «Богданівський цегельний завод», за наслідками якої складений Акт перевірки № 06-02/25./201661/п (213) від 11.10.2016 року, яким встановлені порушення. В подальшому 11.10.2016 був винесений припис №1251-14/06, в якому вказано на необхідності у строк до 11.11.2016 року усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері користування надрами та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень. 16.12.2016 року Центральним міжрегіональним відділом ДДГК Держгеонадр України направлено на адресу Держгеонадр України подання №1622-14/06 на зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами та додатково зазначено, що відповідачем не надані матеріали, які підтверджують факт усунення порушень вимог законодавства у сфері користування надрами. Наказом Держгеонадр України №505 від 30.12.2016 р. відповідачу зупинено дію дозволу та надано 30 календарних днів для усунення виявлених порушень, про що повідомлено листом від 26.01.2017 №1671/13/14-17. Вказаний лист отриманий відповідачем 04.02.2017. 13.05.2017 відповідачу був направлений лист Держгеонадр України №10640/13/14-17, з проханням надати до Держгеонадр України у 15-денний строк, з моменту отримання листа, власну позицію (згоду/не згоду) на припинення права користування надрами, згідно спеціального дозволу №4954 від 27.03.2009 року. 02.06.2017 на адресу Держгеонадр України надійшов лист в якому відповідач висловив свою незгоду на припинення права користування надрами.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву в якій, мотивуючи власну позицію, вказує на те, що дійсно, в ході проведення перевірки позивачем були встановлені порушення. Однак, впродовж 2017 року ним вчинялись всі необхідні заходи з метою усунення вказаних порушень, однак, виготовлення певних документів потребує більш значного проміжку часу, більшого ніж два місяці, так як затвердження таких документів здійснюється іншими державними органами. Вказує, що вини відповідача у несвоєчасному усуненні порушень немає, оскільки затягування в часі щодо затвердження документів не залежить від його волі. Крім того відповідач звертає увагу на те, що проект розробки родовища корисних копалин є в наявності, затверджений та погоджений в установленому порядку ще в 1967 році, про що позивачу відомо. Також зазначає, що є надуманими доводи позивача про те, що відповідач не використовує надра за призначенням, не надає інформацію щодо стану виконання Програми робіт, а відсутність узгодження з територіальним управлінням Держгірпромнагляду та Держуправлінням охорони навколишнього природного середовища у Рівненській області заходів по забезпеченню промислової безпеки, охорони надр і навколишнього природного середовища при тимчасовій зупинці видобутку суглинків на термін більше 2 місяців, пояснює відсутністю механізму його проведення.

Ухвалою суду від 12.01.2018 року виправлено описку, допущену в ухвалі від 19.12.2017 про прийняття позову до розгляду в частині розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

15.01.2018 ухвалою суду розгляд справи відкладений до 19.02.2018 року на 12:00год.

19.02.2018 позивачем через відділ документального забезпечення суду подано клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні.

19.02.2018 адвокатом відповідача, через відділ документального забезпечення суду подано клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання 19.02.2018 прибув директор, він же засновник ПП «Богданівський цегельний завод» ОСОБА_1, який подав через відділ документального забезпечення суду клопотання про розгляд справи у письмовому провадженні. Одночасно в клопотанні просив не брати до уваги клопотання його адвоката про відкладення розгляду справи.

За правилами ч.3 ст.194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

В матеріалах справи наявні клопотання всіх учасників справи, тому її розгляд здійснюється в письмовому провадженні.

Обставини справи:

27.03.2009, Приватному підприємству «Богданівський цегельний завод», наданий спеціальний дозвіл №4954 на користування надрами з метою видобування суглинків придатних для виробництва цегли повнотілої.

27.03.2009 року, як додаток до спеціального дозволу, укладена угода про умови користування надрами, Програма робіт по відновленню ПП „Богданівський цегельний завод» добувних робіт на Богданівському родовищі та техніко-економічні показники підприємства.

З 10.10.2016 по 28.10.2016 року Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведена планова перевірку дотримання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення надр ПП «Богданівський цегельний завод», за наслідками якої складений акт перевірки № 06-02/25./201661/п (213) від 11.10 2016 року.

Зазначеним актом перевірки встановлені наступні порушення у сфері користування надрами:

1. Відсутні документи, що посвідчують право на земельну ділянку для потреб, повязаних з користуванням надрами, чим порушено вимоги п.6 Програми робіт «Отримання документів, які посвідчують право користування земельною ділянкою для розміщення карєру» (термін виконання 2 квартал 2009 р.) та відповідно п.5 ст. 4 Угоди про умови користування надрами: «здійснювати та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених в Програмі робіт».

2. Відсутній проект розробки родовища корисних копалин, затверджений та погоджений в установленому порядку чим порушено вимоги п 2 Програми робіт «Виготовлення проекту розробки та проекту рекультивації» (термін виконання 2 квартал 2009 р.) та відповідно п.5 ст. 4 Угоди про умови користування надрами: «здійснювати та фінансувати роботи у терміни та в межах, зазначених в програмі робіт».

3. Не виконуються вимоги особливих умов спеціального дозволу на користування надрами від 27.03 2009 № 4954, п. 1 «Виконання умов Державного управління екології та природних ресурсів в Рівненській області (екологічна карта від 16.02 2006), а саме: проектну документацію не доповнено розділом ОВНС (Оцінка впливу на навколишнє природне середовище); відсутній позитивний висновок державної екологічної експертизи.

4. Надра, надані у користування, не використовуються за призначенням, а саме видобування корисної копалини не проводиться, чим порушено вимоги п.5 ст.4 Угоди про умови користування надрами: «Використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано».

5. Не подається до Держгеонадр України інформація щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно з законодавством.

6. Не проведено повторну державну експертизу та оцінку запасів ділянки Богданівського родовища (Протокол УТКЗ від 31.101967 № 2539).

7. Порушено вимоги п.1 ст.4 Угоди про умови користування надрами щодо узгодження з територіальним управлінням Держгірпромнагляду, Держуправлінням охорони навколишнього природного середовища у Рівненській області заходів по забезпеченню промислової безпеки, охорони надр і навколишнього природного середовища при тимчасовій зупинці видобутку суглинків на термін більше 2 місяців.

11.10.2016 винесений припис № 1251-14/06, в якому вказано на необхідність у строк до 11.11.2016 року усунути вищезазначені порушення вимог законодавства у сфері користування надрами та подати в письмовій формі матеріали, які підтверджують факт усунення порушень.

16.12.2016 року Центральним міжрегіональним відділом ДДГК Держгеонадр України направлено на адресу Держгеонадр України подання №1622-14/06 на зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами та додатково зазначено, що відповідачем не надані матеріали, які підтверджують факт усунення порушень вимог законодавства у сфері користування надрами.

Наказом Держгеонадр України №505 від 30.12.2016 р. відповідачу зупинено дію дозволу та надано 30 календарних днів для усунення виявлених порушень, про що повідомлено листом від 26.01.2017 №1671/13/14-17.

13.05.2017 відповідачу був направлений лист Держгеонадр України №10640/13/14-17, з проханням надати до Держгеонадр України у 15-денний строк, з моменту отримання листа, власну позицію (згоду/не згоду) на припинення права користування надрами, згідно спеціального дозволу №4954 від 27.03.2009 року.

02.06.2017 на адресу Держгеонадр України надійшов лист в якому відповідач висловив свою незгоду на припинення права користування надрами.

Позовна заява надійшла до суду 04.12.2017 року засобами поштової кореспонденції. Із відтиску штампа вбачається, що така позовна заява була направлена 29.11.2017 року, а відтак шестимісячний строк звернення до суду, встановлений ст. 99 КАС України (в редакції, чинній на час вчинення процесуальної дії), який закінчується 01.12.2017, позивачем не пропущений.

Законодавство України, яке застосовується до спірних правовідносин, чинне на час їх виникнення: Кодекс України «Про надра»; Закон України «Про екологічну експертизу»; Порядок здійснення державного геологічного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1294 від 14.12.2011; Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011.

Відповідно до частини 1 статті 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування.

Згідно з частиною 1 статті 13 Кодексу України про надра, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Абзацом 3 статті 14 Кодексу України про надра передбачено, що надра надаються у користування, зокрема, для видобування корисних копалин.

Частиною 1 статті 19 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

За змістом частини 1 статті 25 Кодексу України про надра, права користувачів надр охороняються законом і можуть бути обмежені лише у випадках, передбачених законодавством України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр мають право здійснювати на наданій їм ділянці надр геологічне вивчення, комплексну розробку родовищ корисних копалин та інші роботи згідно з умовами спеціального дозволу або угоди про розподіл продукції.

Згідно з частиною 2 статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр зобов'язані: використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Частинами 3-4 статті 24 Кодексу України про надра передбачено, що права та обов'язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою. Користувач надр (інвестор), який отримав спеціальний дозвіл на користування надрами та гірничий відвід або уклав угоду про розподіл продукції, має виключне право здійснювати в його межах користування надрами відповідно до цього спеціального дозволу та угоди про розподіл продукції.

Згідно з частинами 1-2 статті 26 Кодексу України про надра, право користування надрами припиняється у разі: 1) якщо відпала потреба у користуванні надрами; 2) закінчення встановленого строку користування надрами; 3) припинення діяльності користувачів надр, яким їх було надано у користування; 4) користування надрами з застосуванням методів і способів, що негативно впливають на стан надр, призводять до забруднення навколишнього природного середовища або шкідливих наслідків для здоров'я населення; 5) використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр; 6) якщо користувач без поважних причин протягом двох років, а для нафтогазоперспективних площ та родовищ нафти та газу - 180 календарних днів не приступив до користування надрами; 7) вилучення у встановленому законодавством порядку наданої у користування ділянки надр.

Право користування надрами припиняється органом, який надав надра у користування, а у випадках, передбачених пунктами 4,5,6 цієї статті, у разі незгоди користувачів, - у судовому порядку.

При цьому, суд зазначає, що об'єднуючою ознакою перелічених випадків припинення права користування надрами є неналежне використання права, зокрема, використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення строків виконання певних робіт без поважних причин тощо.

Відповідно до Порядку здійснення державного геологічного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.12.2011 №1294, органи державного геологічного контролю здійснюються державний геологічний контроль за своєчасністю і правильністю державної реєстрації робіт з геологічного вивчення та використання надр, наявністю спеціальних дозволів на користування надрами і виконання передбачених ними умов (п.4 Прядку).

Згідно із п.16 Порядку №1294, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр на підставі акту перевірки протягом пяти робочих днів з дати її завершення складається припис або розпорядження за формою, затвердженою Держгеонадрами.

Пунктом 22 Порядку №615 встановлено, що дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням органів державного гірничого та санітарно-епідеміологічного нагляду, державного геологічного і екологічного контролю, органів місцевого самоврядування, органів державної податкової служби у разі: 1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр; 2) виникнення внаслідок проведення робіт, повязаних з користуванням ділянкою надр безпосередньої загрози життю чи здоровю працівників або населення; 3) проведення гірничих робіт без геологічного та маркшейдерського обслуговування; 4) наявності заборгованості з плати за користування надрами; 5) порушення надрокористувачем вимог законодавства у сфері надрокористування та охорони навколишнього природного середовища; 6) проведення на наданій у користування ділянці надр робіт, не передбачених дозволом; 7) відсутності у надрокористувача під час проведення робіт ліцензії на провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону; 8) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд звертає увагу на таке.

Наявними у матеріалах справи належними та допустимими доказами підтверджено, що підприємство, після отримання припису про усунення порушень та наказу про зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами, здійснювало всі залежні від нього заходи з метою усунення виявлених порушень.

Так, по 1 пункту встановленого порушення, згідно акту перевірки, суд зазначає, що дійсно, Програмою робіт по відновленню ПП «Богданівський цегельний завод» добувних робіт на Богданівському родовищі, яка є Додатком № 2 до Угоди про умови користування надрами від 27.03.2009 року, передбачено ряд робіт, які підприємство мало здійснити протягом 2009 - 2010р.

Таблиця № 1, яка міститься в Програмі робіт з зазначеними в ній видами робіт є типовою і містить у собі роботи, які необхідно було б проводити при розробці нового родовища.

Богданівське родовище суглинків, розташоване на території Бриківської сільської ради Корецького району Рівненської області та експлуатується з 1968 року, при цьому, частина необхідних для його розробки документів була наявна на день підписання Угоди про умови користування надрами.

Як і було передбачено Програмою робіт, розробку Богданівського родовища суглинків ПП «Богданівський цегельний завод» здійснює на підставі спеціального дозволу на користування надрами №4954 від 27.03.2009р. та Акту про надання гірничого відводу, виданого згідно з рішенням Рівненської обласної ради №1243 від 29.05.2009 року.

Відповідачем не заперечується той факт, що на час проведення перевірки у нього були відсутні документи, що посвідчують право на земельну ділянку для потреб пов'язаних з користуванням надрами.

Водночас, у відповідача був наявний Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,95га в оренду, строком на термін дії дозволу на користування надрами, під кар'єр з видобування суглинків Богданівського родовища за рахунок земель запасу сільськогосподарського призначення на території Бриківської сільської ради Корецького району Рівненської області, розроблений Науково-дослідним проектно-пошуковим та геологорозвідувальним кооперативом «Геолог».

Як вказав відповідач, вказаний проект землеустрою не було можливості затвердити з причини відсутності кадастрового номера вище вказаної земельної ділянки.

Разом з тим судом встановлено, що з метою виконання припису про усунення вказаного порушення, відповідачем 16.12.2016 укладений договір з ДП «Рівненський науково-дослідний інститут землеустрою» на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду, який розроблявся аж до вересня 2017 року.

27.09.2017 р. відділом у Корецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області був зареєстрований кадастровий номер земельної ділянки №:04:009:0313, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру №НВ-017 від 27.09.2017.

03.10.2017, після реєстрації кадастрового номера земельної ділянки, підприємство уклало договір №2391 з ДП «Рівненський науково-дослідний інститут землеустрою» на розробку технічної документації з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, без якої неможливе проведення наступних дій по отриманні в оренду земельної ділянки.

22.12.2017 року рішенням Корецької районної ради (сьомого скликання) №322 була затверджена технічна документація з нормативно грошової оцінки земельної ділянки.

Отже, суд зазначає, що затвердження проекту землеустрою та укладення договору оренди вище вказаної земельної ділянки фактично перебуває в процесі завершення.

Із викладеного слідує, що з часу винесення позивачем припису, відповідач вчиняв усі необхідні дії для його виконання, проте з незалежних від відповідача обставин, фактично протягом року, останньому вдалося здійснити лише частину дій для отримання необхідних документів, що посвідчують право на земельну ділянку.

Суд зауважує, що термін, який було надано позивачем в приписі для усунення виявлених під час перевірки вказаних вище недоліків є недостатнім і виконати припис в цій частині за такий короткий термін неможливо, якщо врахувати всі етапи проходження процедури отримання права на земельну ділянку. Жодної вини відповідача у невиконанні припису у вказаній частині судом не встановлено.

Щодо порушення про відсутність проекту розробки родовища корисних копалин, то судом встановлено, що Богданівське родовище експлуатується з 1968року. В свою чергу, протягом усього цього часу підприємство здійснює розробку родовища на підставі проекту розробки Богданівського родовища суглинків, який був затверджений Республіканською конторою геологорозвідувальних робіт Міністерства сільського будівництва УРСР в 1967 році. Видобування суглинків проводиться відповідачем у відповідності до вище вказаного розробленого і затвердженого в 1967 році проекту.

Відповідач зазначив, що технологічних змін в процесі розробки родовища немає, за винятком заміни деяких механізмів.

На думку суду, вибіркова заміна механізмів не змінює порядок розробки кар'єру.

Крім того, проект розробки родовища доповнений проектом рекультивації, який розроблений ДП "Рівненський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" №413-3 від 17.06.2011.

Суд звертає увагу на те, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що відповідач неправомірно здійснює розробку родовища, починаючи з 2009 року до 2016 року на підставі проекту затвердженого в 1967році, а відтак приходить до висновку про те, що позивач фактично погодив дійсність вказаного проекту та його відповідність вимогам чинного законодавства.

Крім того, у акті перевірки відсутні будь-які доводи щодо необхідності виготовлення нового проекту розробки родовища та не наведено причин за яких неможливо використовувати проект затверджений в 1967році.

Натомість матеріалами справи підтверджується, що підприємство зверталося 31.10.2017 до позивача з відповідним листом у якому інформувало про хід виконання припису в частині виготовлення документів, що посвідчують право на земельну ділянку, а також вказувало на безпідставність виготовлення нового проекту розробки родовища, одночасно надавши пропозицію внести зміни в Угоду про умови користування надрами та вилучити із програми робіт вимоги по складанню нового проекту розробки родовища.

Відповідно до ст. 3 Угоди про умови користування надрами від 27.03.2009, програма робіт в цілому або окремі її показники, у разі потреби та за наявності достатніх обґрунтувань, можуть уточнюватися або змінюватися за взаємною згодою Сторін в межах дії Дозволу та цієї Угоди у встановленому законодавством порядку.

Сторона, яка ініціює внесення змін та/або доповнень до Програми робіт зобов'язана надати іншій Стороні відповідні письмові обґрунтування та пропозиції.

Сторона, яка одержала від іншої Сторони письмові обґрунтування та пропозиції щодо внесення змін та/або доповнень до Програми робіт, зобов'язана протягом 30 календарних днів з дня одержання цих обґрунтувань та пропозицій надати іншій Стороні письмову вмотивовану відповідь щодо прийняття чи відмови у прийнятті пропозиції щодо внесення змін та/або доповнень до Програми.

У разі відсутності письмової відповіді щодо внесення змін та/або доповнень до Програми робіт протягом встановленого строку, зміни та/або доповнення вважаються погодженими.

Вказаний лист був отриманий позивачем 06.11.2017 року та зареєстрований вхідним №18589/02/14-17 .

Відповідач стверджує, що у встановлений 30-ти денний термін жодної відповіді на запропоновані зміни і Угоди від позивача не отримано.

Позивачем доказів на спростування вказаного твердження суду не надано. Таким чином, відповідно до ч. 6 ст. 3 Угоди, запропоновані відповідачем зміни Програми робіт вважаються прийнятими.

За наведеного, посилання позивача на відсутність у відповідача нового проекту розробки родовища корисних копалин є безпідставними.

З приводу третього порушення щодо не виконання вимоги особливих умов спеціального дозволу на користування надрами, а саме: проектну документацію не доповнено розділом ОВНС (Оцінка впливу на навколишнє природне середовище); відсутній позитивний висновок державної екологічної експертизи, суд зазначає наступне.

Вперше оцінка впливу на навколишнє середовище (далі ОВНС) була введена в дію Директивою ЄС № 337-85 для країн-членів ЄС у червні 1988 року. В Україні вперше ОВНС законно оформлено з 1995 року в ДБН А.2.2-1-95, а пізніше і в ДБН А.2.2-1-2003.

Відповідно, в проекті розробки Богданівського родовища суглинків, який був затверджений Республіканською конторою геологорозвідувальних робіт Міністерства сільського будівництва УРСР в 1967році, розділу ОВНС немає і бути не могло.

Частиною 3 статті 13 Закону України «Про екологічну експертизу», чинного на день проведення перевірки, здійснення державної екологічної експертизи є обов'язковим для видів діяльності та обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Перелік видів діяльності та обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Аналогічна позиція викладена у роз'ясненні Мінприроди України (лист від 06.12.2005 року за №12036/20-8), що обов'язкова наявність висновків державної екологічної експертизи стосовно проектів спорудження об'єктів є обовязковою тільки у відношенні тих обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку і входять до Переліку затвердженого Постановою КМУ від 27.07.1995 року №554 та введені в дію після 01.08.1995 року.

Як зазначено вище, Богданівське родовище експлуатується з 1968року, а відтак обов'язкової наявності висновків державної екологічної експертизи не потребує.

Також, як вбачається з ДБН А.2.2-1-95 та ДБН А.2.2-1-2003, дані будівельні норми встановлюють порядок розроблення матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) у складі проектної документації на нове будівництво, розширення, реконструкцію та технічне переоснащення об'єктів промислового та цивільного призначення, основні вимоги до складу й змісту цих матеріалів.

Вказані будівельні норми містять у собі Додаток Е (обов'язковий) «Перелік видів діяльності та обєктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку», відповідно до постанови КМУ від 27.07.1995р. зі змінами від 14.02.2001, в який видобування корисних копалин місцевого значення (суглинку) не входить.

Таким чином, для виду діяльності, яку здійснює відповідач, наявність ОВНС, станом на час проведення перевірки, не було обовязковим.

Щодо порушення про те, що надра, надані у користування, не використовуються за призначенням, а самі видобування корисної копалини не проводяться, то вказане не відповідає дійсності з огляду на наявність доказів, що свідчать про протилежне.

Відповідно до ч. 2 ст. 10 Угоди, надрокористувач зобов'язаний в установленому порядку подавати до ДНВП «Геоінформ України» щорічні звіти відповідно до форм державної статистичної звітності 5-гр.

Відповідачем долучено до матеріалів справи щорічний звіт до ДНВП «Геоінформ України» в яком вказані обєми видобутку корисних копалин та їх використання.

Згідно звіту за 2016 рік відповідачем було видобуто 1,3 тисячі кубометрів суглинку, який в подальшому було використано для виготовлення цегли керамічної.

Доказів зворотного позивачем суду не надано, його твердження у позовній заяві з даного приводу не підтверджені відповідними доказами, а відтак спонукають до висновку про їх безпідставність.

Стосовно неподання до Держгеонадр України інформації щодо стану виконання Програми робіт за формою згідно з законодавством, то вказане теж не відповідає дійсності, оскільки судом встановлено, що відповідач, на виконання ч. 2 ст.10 Угоди, подає ДНВП «Геоінформ України» звіт відповідно до форми державної статистичної звітності 5-гр.

Передбачений ч. 1 ст. 10 Угоди обовязок щорічно подавати до Мінприроди інформацію щодо стану виконання Програми робіт також фактично виконується відповідачем.

Судом встановлено, що 10 листопада 2016 року ПП «Богданівський цегельний завод» було подано до Центрального Міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України інформацію про стан виконання припису від 11.10.2016, в якому детально викладені усі дії відповідача про виконання передбачених Програмою робіт.

31 жовтня 2017 року відповідачем також було направлено до Державної служби геології та надр України лист за №14, в якому також було надано інформацію щодо виконання умов Програми робіт.

З врахуванням викладеного, доводи позивача з даного порушення спростовуються доказами, наданими відповідачем.

Щодо порушення про не проведення відповідачем повторної державної експертизи та оцінки запасів ділянки Богданівського родовища (Протокол УТКЗ від 31.10.1967№ 2539), то судом встановлено, що на виконання вимог припису, повторна державна експертиза оцінки запасів ділянки Богданівського родовища перебуває на завершальній стадії і проводиться згідно договору №13/01/17 від 13.01.2017 року, укладеного з ТОВ «Український геологічний інститут».

Також згідно договору №445 від 22.11.2017року, укладеного між відповідачем та Державною комісією України по запасах корисних копалин, проводиться державна експертиза матеріалів повторної геолого-економічної оцінки запасів суглинків Богданівського родовища.

Тобто, відповідач на виконання припису вчинив всіх необхідні дії щодо отримання такої експертизи, однак її відсутність не залежить від волі підприємства.

Стосовно виявленого порушення відповідачем вимоги п. 1 ст. 4 Угоди про умови користування надрами щодо узгодження з територіальним управлінням Держгірпромнагляду, Держуправлінням охорони навколишнього природного середовища у Рівненській області заходів по забезпеченню промислової безпеки, охорони надр і навколишнього природного середовища при тимчасовій зупинці видобутку суглинків на термін більше 2 місяців, суд звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що на час розгляду справи у суді у відповідача дійсно відсутнє узгодження з територіальним управлінням Держгірпромнагляду та Держуправлінням охорони навколишнього природного середовища у Рівненській області заходів по забезпеченню промислової безпеки, охорони надр і навколишнього природного середовища при тимчасовій зупинці видобутку суглинків на термін більше 2 місяців.

В той же час відповідач звертався до територіального управління Держгірпромнагляду та Держуправлінням охорони навколишнього природного середовища у Рівненській області щодо такого узгодження, однак йому було відмовлено з посиланням на відсутність механізму проведення такого узгодження, та на відсутність повноважень на вчинення таких дій, отже узгодження відсутнє не по вині відповідача, а тому, що відсутній механізм здійснення такого узгодження.

За вказаних обставин відповідач не може виконати вказану умову Угоди від незалежних від нього обставин.

Підсумовуючи викладене в його сукупності, суд доходить висновку про те, що зі свого боку відповідач здійснював та здійснює усі можливі заходи для усунення виявлених під час перевірки недоліків, що свідчить про його свідоме бажання працювати. На даний час жодна з підстав для анулювання дозволу, передбачених у ст.26 Кодексу України про надра відсутня. Незначні недоліки, які були виявлені в ході перевірки не несуть за собою будь-яких негативних наслідків ні для суспільства, ні для держави. В свою чергу, припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами №4954 від 27.03.2009 року призведе до відсутності сировини у підприємства та як наслідок, до повної зупинки його діяльності, що в подальшому призведе до скорочення близько 60-ти робочих місць і, відповідно, до звільнення працівників.

Дослідивши наявні в матеріалах справи допустимі та належні докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 194, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову Державної служби геології та надр України до Приватного Підприємства "Богданівський цегельний завод" про анулювання спеціального дозволу на користування надрами №4954 від 27.03.2009 року відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - Державна служба геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Ежена Потьє, 16, ).

2) відповідач - Приватне підприємство "Богданівський цегельний завод" (34744, Рівненська обл., Корецький р-н, с. Богданівка).

Повне рішення суду складено 19 лютого 2018 року.

Суддя Комшелюк Т.О.