Справа № 826/9921/17
Суддя: Федотов І.В.
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9921/17
13 лютого 2018 року м. Київ
Судді Київського апеляційного адміністративного суду Федотова Ігоря В'ячеславовича щодо постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 р., винесеної за результатами розгляду апеляційної скарги Національного агенства з питань запобігання корупції на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 грудня 2017 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання незаконним та скасування рішення.
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.02.2018 апеляційну скаргу Національного агентства з питань запобігання корупції задоволено. Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 грудня 2017 скасовано. Ухвалено нову постанову, якою у задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання незаконним та скасування рішення - відмовлено.
Відповідно до ст. 34 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року усі питання, що виникають під час колегіального розгляду адміністративної справи, вирішуються більшістю голосів суддів. При прийнятті рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання судового рішення. Головуючий у судовому засіданні голосує останнім. Суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються особи, які беруть участь у справі, без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.
Вважаю, що у даній справі Київський апеляційний адміністративний суд дійшов помилкових висновків з огляду на наступне.
Під час вирішення спору встановлено, що предметом спору є рішення від 14 липня 2017 року №321 «Про результати повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2015 рік, поданої ОСОБА_1».
Вказане рішення мотивоване зазначенням ОСОБА_1 недостовірних даних стосовно розміру об'єкта задекларованого майна, не внесення відомостей про майно, що належить на праві власності члену сім'ї (дружині), та зазначенням недостовірних даних стосовно розміру отриманих доходів, як самого суб'єкта декларування так і члена його сім'ї (дочки).
Частина перша статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» встановлює, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Згідно з частиною першою статті 50 Закону України «Про запобігання корупції» повна перевірка декларації полягає у з'ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб'єктом декларування діяльності, пов'язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.
Обов'язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб'єктів декларування, які займають посади, пов'язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується Національним агентством.
Обов'язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб'єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.
Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім'ї суб'єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону.
Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.
Механізм проведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» визначає Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 лютого 2017 року №56 (далі по тексту - Порядок).
Згідно з пунктом 6 Порядку повна перевірка декларації передбачає такі дії:
1) прийняття Рішення про проведення перевірки;
2) аналіз відомостей про об'єкти декларування (об'єкти нерухомості; об'єкти незавершеного будівництва (в тому числі інформація щодо власника або користувача земельної ділянки); цінне рухоме майно (крім транспортних засобів); цінне рухоме майно - транспортні засоби; цінні папери; інші корпоративні права; юридичні особи, кінцевим бенефіціарним власником (контролером) яких є суб'єкт декларування або члени його сім'ї; нематеріальні активи; доходи, у тому числі подарунки; грошові активи; фінансові зобов'язання; видатки та правочини суб'єкта декларування; посади чи роботи за сумісництвом суб'єкта декларування; членство суб'єкта декларування в об'єднаннях (організаціях) та входження до їх органів), зазначені в деклараціях суб'єкта декларування, та їх порівняння з відомостями з реєстрів, баз даних, інших інформаційно-телекомунікаційних систем державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, що можуть містити інформацію про об'єкти декларування, які мають відображатися в декларації;
3) створення, збирання, одержання, використання інформації, яка є необхідною для повної перевірки декларації, з використанням джерел інформації, визначених пунктами 8 - 11 цього розділу;
4) направлення Національним агентством відповідному суб'єкту декларування листа з пропозиціями надати письмові пояснення та/або копії підтвердних документів та розгляд і врахування наданих ним пояснень та/або копій підтвердних документів під час проведення повної перевірки декларації у порядку та на умовах, визначених пунктом 12 цього розділу;
5) прийняття Національним агентством Рішення про результати здійснення повної перевірки декларації.
Відповідно до пункту 9 Порядку у разі необхідності з метою здійснення повної перевірки декларації Національне агентство має право направляти запити про надання документів чи інформації до державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, суб'єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, громадян та їх об'єднань. Зазначені суб'єкти зобов'язані надавати запитувані Національним агентством документи чи інформацію упродовж десяти робочих днів з дня одержання запиту.
Для перевірки інформації про об'єкти декларування, що зазначені у декларації, Національне агентство має право отримувати інформацію з відкритих баз даних, реєстрів іноземних держав, у тому числі після внесення плати за отримання відповідної інформації відповідно до законодавства, якщо така плата вимагається для доступу до інформації.
Згідно з пунктом 12 Порядку у разі виявлення Національним агентством протягом повної перевірки декларації ознак недостовірності задекларованих відомостей, неточності оцінки задекларованих активів, конфлікту інтересів, незаконного збагачення Національне агентство направляє відповідному суб'єкту декларування відповідний лист з пропозиціями надати письмові пояснення та/або копії підтвердних документів.
Такий лист повинен містити посилання на конкретні відомості у декларації, щодо яких пропонується надати письмові пояснення та/або копії підтвердних документів, а також відомості про підстави проведення перевірки декларації та таких конкретних відомостей. Такий лист може містити конкретні запитання Національного агентства щодо відомостей, зазначених у декларації.
Надані суб'єктом декларування письмові пояснення та/або копії підтвердних документів є обов'язковими до розгляду та врахування Національним агентством під час проведення повної перевірки декларації та вирішення питання щодо дотримання суб'єктом декларування вимог Закону при складанні та поданні декларації.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 подано декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2015 рік, у якій зазначено відомості, передбачені частиною першою статті 45 Закону України «Про запобігання корупції».
У зв'язку із надходженням заяви голови правління Громадської організації "ТОМ 14" про декларування ОСОБА_1 недостовірної інформації про об'єкти нерухомості, НАЗК прийняло рішення про проведення повної перевірки поданої позивачем декларації від 04 квітня 2017 року №127.
З метою проведення повної перевірки декларації НАЗК зверталось із запитами про надання інформації до Пенсійного фонду України, Національного банку України, Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ України, Департаменту превентивної діяльності Національної поліції України, Державної фіскальної служби України, Державної служби з питань праці та інших органів, та використало інформацію, отриману зокрема з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного реєстру фізичних осіб-платників податків.
Так, за результатами повної перевірки декларації НАЗК встановлено:
- у розділі 3 «Об'єкти нерухомості» декларації позивач зазначив загальну площу квартири 87,9 кв. м., натомість, відповідно до інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна від 04 квітня 2017 року №84245239 загальна площа квартири становить 89,7 кв. м.;
- у розділі 3 «Об'єкти нерухомості» декларації позивач не відобразив відомості про житловий будинок (с. Комінтернове, Донецька обл.) загальною площею 49,9 кв. м., що належить на праві власності члену його сім'ї (дружині). Згідно з інформаційною довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна від 04 квітня 2017 року №84245312, члену сім'ї позивача (дружині) на праві власності належить житловий будинок (с. Комінтернове, Донецька обл.), загальною площею 49,9 кв. м. Відповідно до наданих пояснень позивача, вищезазначений будинок був демонтований як непридатний до експлуатації. Однак, будь-яких підтвердних документів цього факту позивачем надано не було. Земельна ділянка (с. Комінтернове, Донецька обл.) загальною площею 0,1965 га, на якій був розташований будинок, продана іншій особі 20 листопада 2011 року, що підтверджується наданою до пояснень копією договору купівлі-продажу земельної ділянки 20 листопада 2011 року. При цьому, підтверджуючих документів щодо демонтажу житлового будинку, а також заяви власника щодо внесення змін до державного реєстру позивачем до НАЗК надано не було. У зв'язку з цим при проведенні повної перевірки пояснення позивача не були враховані через неналежне аргументування;
- у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації позивач не відобразив відомості про доходи, отримані від управління Пенсійного фонду України в Орджонікідзевському районі м. Маріуполя, в розмірі 7 776,30 грн. як «інші доходи». Згідно з наданим поясненням у позивача відсутні будь-які дані про нарахування коштів Управлінням Пенсійного фонду України в Орджонікідзевському районі м. Маріуполя в розмірі 7 776,30 грн. як «інші доходи». Однак, недостовірність вищенаведених відомостей підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків (про суми доходів, нарахованих фізичним особам податковими агентами, та/або суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також розмір утриманого податку з доходів фізичних осіб) від 04 квітня 2017 року №2;
- у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації не відображено відомості про доходи, отримані членом його сім'ї (дочкою) у вигляді стипендії в розмірі 3 300,00 грн., нараховані Національним юридичним університетом ім. Ярослава Мудрого.
В той же час, щодо неправильного зазначення у декларації загальної площі квартири, матеріали справи свідчать, що НАЗК, в порушення вимог п.12 розділу III Порядку, не запитувало у позивача жодних письмових пояснень та/або документального підтвердження з приводу даного епізоду, які, в разі їх надходження, є обов'язковими до розгляду та врахування під час проведення повної перевірки декларації та вирішення питання щодо дотримання суб'єктом декларування вимог Закону при складанні та поданні декларації.
Щодо не відображення позивачем в декларації відомостей про житловий будинок (с. Комінтернове, Донецька обл.) загальною площею 49,9 кв. м., що належить на праві власності члену його сім'ї (дружині), вважаю, що судом першої інстанції вірно враховано наступні обставини.
Згідно з актом від 01 листопада 2011 року, складеним Комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації Новоазовського району», який міститься у технічному паспорті на будинок по вул. Перемоги, 77, за результатами обстеження домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, виявлено відсутність будь-яких будівель на ділянці, наявна споруда - паркан №1.
На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 09 листопада 2011 року, укладеного із ОСОБА_5, посвідченого приватним нотаріусом та зареєстрованого у реєстрі за №2843, ОСОБА_2 продала земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_1, площею 0,1965 га, яка розташована: АДРЕСА_1.
У подальшому інформація про знищення об'єкта нерухомого майна внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується відповідним витягом від 03 серпня 2017 року №93551072.
Оскільки, згідно з приписами частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції» у декларації мають зазначатись відомості про наявні об'єкти нерухомості, що належать суб'єкту декларування та членам його сім'ї на праві приватної власності, які включать в себе, зокрема, дані щодо виду та характеристики майна, вважаю вірним висновок суду першої інстанції про те, що відсутність об'єкта нерухомості в натурі, виключає обов'язок суб'єкта декларування відображати в декларації відомості про знищений об'єкт нерухомості.
Щодо висновків відповідача в частині зазначення ОСОБА_1 недостовірних відомостей про доходи, слід врахувати, що згідно доказів, які містяться в матеріалах справи, сума у розмірі 7 776,30 грн. відображена у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків як нарахована позивачу Управлінням Пенсійного фонду України в Орджонікідзевському районі м. Маріуполя за 1 квартал 2015 року входить до складу загальної суми пенсії, нарахованої позивачу за 2015 рік, у 90 630,80 грн.
В той же час, у розділі 11 декларації «Доходи, у тому числі подарунки» декларації в складі доходу позивач відобразив суму пенсії у розмірі 90 630,00 грн.
Натомість відповідачем, як суб'єктом владних повноважень не надано доказів, які б підтверджували, що ОСОБА_1 отримав додатковий дохід у розмірі 7 776,30 грн., який не відображено у складі доходів за 2015 рік, а посилання на відомості Державного реєстру фізичних осіб-платників податків є недостатнім, оскільки такі відомості не є належними доказами у розумінні Кодексу адміністративного судочинства.
Щодо необхідності зазначення декларації відомостей про доходи, отримані ОСОБА_4 у вигляді стипендії в розмірі 3 300,00 грн., вважаю, що судом першої інстанції вірно враховано, що за відсутності спільного проживання, ОСОБА_4 не вважається членом сім'ї позивача у розумінні Закону України «Про запобігання корупції», у зв'язку із чим, з огляду на помилковість зазначення у декларації відомостей про дочку, відсутній обов'язок зазначати відомості про отримані нею доходи.
Крім того, вважаю, що суд першої інстанції обґрунтовано звернув увагу на те, що строк прийняття рішення про результати здійснення повної перевірки декларації НАЗК порушено, оскільки рішення за результатами повної перевірки прийнято на 99 день з дня прийняття рішення про проведення перевірки, що суперечить пункту 14 Порядку. Отже, в разі прийняття такого рішення поза межами законодавчо визначених строків, воно не може вважатись правомірним.
З огляду на вищевикладене, вважаю, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та прийняв законне і обґрунтоване рішення.
Таким чином, не погоджуюся з постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2018 року.
Суддя Київського апеляційного
адміністративного суду І.В. Федотов