Справа № 583/3343/17
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2018-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2018 р. м. ХарківСправа № 583/3343/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Жигилія С.П.

суддів: Любчич Л.В. , Спаскіна О.А.

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області (м. Охтирка, Сумська область) від 21.12.2017 року (суддя Сидоренко Р.В.) по справі № 583/3343/17

за позовом ОСОБА_1

до Головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно-будівельного контролю Охтирської міської ради ОСОБА_2

про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1М.) звернулась до Охтирського міськрайонного суду Сумської області з адміністративним позовом до Головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно-будівельного контролю Охтирської міської ради ОСОБА_2 (далі по тексту відповідач), в якому просить суд скасувати постанову Головного спеціаліста інспектора відділу державного архітектурно будівельного контролю Охтирської міської ради ОСОБА_2 №5 від 23.11.2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу розміром 4250,00 грн. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкає за адресою: вул. Широка, 13, м. Охтирка, Сумська область.

Рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 21.12.2017 року по справі № 583/3343/17 в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 21.12.2017 року по справі № 583/3343/17 та прийняти нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити повністю.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначила, що постановою по справі про адміністративне правопорушення №5 від 23.11.2017 року її, власника будинку №13 по вул. Широка в м. Охтирка, неправомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 4250,00 грн.. Вказує, що зазначений житловий будинок, окрім ОСОБА_1, належить також іншим співвласникам у відповідних частинах. Однак, під час складення протоколу та винесення постанови про притягнення до адміністративної відповідальності дане питання відповідачем не встановлювалось. Крім того, позивач заперечує необхідність побудови гаражу, з огляду на відсутність водійського посвідчення, транспортного засобу та фінансової можливості придбання будівельних матеріалів для будівництва гаражу. Стверджує, що у справі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які докази того, що саме ОСОБА_1 здійснювала будівельні роботи. Разом з тим, зазначає, що будівельні роботи виконувались кілька років тому, оскільки гараж заріс багаторічними рослинами, деревами, жодних ознак проведення будівельних робіт безпосередньо в 2017 році або під час проведення перевірки обєкт будівництва не мав, що дає підстави стверджувати про закінчення строку притягнення до адміністративної відповідальності. Пояснює, що частина земельної ділянки, на якій розташований гараж, належить ОСОБА_1 на праві власності, однак, гараж будував її колишній чоловік ще в 2011 році без її погодження. Таким чином, вважає рішення суду першої інстанції незаконним та таким, що підлягає скасуванню, а її позовні вимоги - задоволенню.

Відповідач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, з викладених підстав, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 21.12.2017 року по справі № 583/3343/17 залишити без змін. Вважає, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, діяв у межах наданих повноважень та у відповідності до чинного законодавства України.

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 15.11.2017 року Головним спеціалістом інспектором відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Охтирської міської ради ОСОБА_2, згідно з направленням для проведення позапланового заходу від 14.11.2017 року № 34, здійснено вихід для здійснення позапланової перевірки щодо законності будівництва по вул. Широка, 13, м. Охтирка, Сумська область, субєктом містобудування ОСОБА_1.

Як вбачається з Акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт № 34, перевіркою встановлено порушення позивачем п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме будівельні роботи здійснюються без будівельного паспорта та повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Фактично встановлено, що здійснюється будівництво гаража на стадії незакінченого будівництва.

23.11.2017 року Головним спеціалістом інспектором відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Охтирської міської ради ОСОБА_2 складено протокол №34 про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст.96 КУпАП, за результатами позапланової перевірки.

На підставі акту перевірки від 23.11.2017 року №34 та протоколу про адміністративне правопорушення від 23.11.2017 року №34 Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Охтирської міської ради винесено постанову №5 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 4250,00 грн. за те, що ОСОБА_1 розпочала будівельні роботи по будівництву індивідуального гаражу по вул. Широка, б. 13, м. Охтирка, Сумська область (влаштування фундаменту та мурування стін гаража) без повідомлення на виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, чим порушила п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з вищезазначеною постановою, позивач звернулась до суду з даним позовом про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при винесенні вказаної постанови діяв в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та Законами України.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 року №3038-VI (далі по тексту Закон №3038-VI) (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 3 статті 41 Закону №3038-VI встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі по тексту Порядок №553), відповідно до п.5 якого державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктами 17, 20, 22 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ст. 244-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Як вбачається з матеріалів справи, 23 листопада 2017 року на підставі акта перевірки №34 від 23.11.2017 року, протоколу №34 від 23.11.2017 року, відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250,00 грн. через те, що ОСОБА_1 розпочато виконання будівельних робіт по будівництву індивідуального гаражу по вул. Широка, б. 13, м. Охтирка, Сумська область (влаштування фундаменту та мурування стін гаража) без повідомлення на виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, чим порушено п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт (далі по тексту Порядок №466).

Відповідно до п.5 Порядку №466 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку обєктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Пунктом 13 Порядку №466 встановлено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням обєкта.

Відповідно до п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Частиною 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що перед початком виконання будівельних робіт на об'єкті позивач повинен був направити повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням обєкта.

Як вбачається з акту, складеного за результатами проведення позапланової перевірки, який підписаний власноручно ОСОБА_1 без пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду, під час перевірки ОСОБА_1 не надала дозвільних документів (будівельний паспорт та повідомлення про початок виконання будівельних робіт) на будівництво гаража по вул. Широка, 13, м. Охтирка. Разом з тим, в технічному паспорті, який надала ОСОБА_1 для перевірки будівля гаража відсутня.

Колегія суддів зазначає, що позивачем під час судового розгляду справи не заперечувався факт будівництва гаражу, однак позивач стверджує, що дане будівництво було розпочато без погодження ОСОБА_1 її колишнім чоловіком ще в 2011 році, з яким остання на той час перебувала в зареєстрованому шлюбі.

Так, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку, ОСОБА_1 на підставі рішення Охтирської міської ради від 29.05.2012 року №480-МР надано у приватну власність земельну ділянку площею 0,0906 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташовану по вул. Широка, 13, м. Охтирка, Сумська область.

Таким чином, земельна ділянка, на якій розпочато самочинне будівництво гаражу, перебувала у користуванні, а в подальшому - у власності позивача.

Колегія суддів зауважує, що матеріали справи не містять доказів того, що будівництво здійснювалось без усвідомленої згоди позивача та не в інтересах сімї. Також матеріали справи не містять будь-яких заяв чи звернень до правоохоронних чи інших державних органів з приводу незаконного будівництва третіми особами на виділеній їй земельній ділянці.

Твердження позивача про те, що будинок по вул. Широка, 13, м. Охтирка, окрім ОСОБА_1, належить також іншим співвласникам у відповідних частинах, жодним чином не впливає на правомірність прийнятого відповідачем рішення, оскільки, як встановлено під час судового розгляду справи, зазначені особи до здійснення спірного будівництва не причетні.

Колегія суддів вважає хибними доводи позивача про те, що ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності з порушенням строків притягнення до адміністративної відповідальності, визначених ст. 38 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до абз. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Так, правопорушення вчинене позивачем, а саме будівництво гаражу без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, розпочалося з моменту початку будівництва - у 2011 році, є триваючим та виявлене відповідачем 23.11.2017 року за результатами проведеної позапланової перевірки.

Отже, відповідачем дотримано передбачений абз. 1 ст. 38 КУпАП строк накладення адміністративного стягнення.

Статтею 7 КУпАП закріплено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.244-6 КУпАП, органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП, відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У наведених положеннях визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігання безпідставному (необґрунтованому) притягненню такої особи до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП визначено перелік фактичних даних в справі про адміністративне правопорушення, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи, що роботи з будівництва гаражу на земельній ділянці за адресою: вул. Широка, 13, м. Охтирка, Сумська область, розпочато без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ОСОБА_1 порушено вимоги ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачено адміністративну відповідальність ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення

Враховуючи, що відповідальність за ч. 4 ст. 96 КУпАП настає в разі виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а під час судового розгляду справи позивачем не доведено протилежного, тобто неправомірності притягнення його до відповідальності за вказаною статтею, колегія суддів вважає, що відповідачем обґрунтовано зроблено висновок про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про правомірність винесеної постанови №5 по справі про адміністративне правопорушення від 23.11.2017 року.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. ч.4 ст.241, 243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 21.12.2017 по справі № 583/3343/17 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та відповідно до ч .3 ст. 272 КАС України є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_3
Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5