Справа № 826/11716/17
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 лютого 2018 року письмове провадження № 826/11716/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Арсірія Р.О., розглянувши адміністративну справу

за позовом

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНТАКТБУДСЕРВІС»

до

треті особи

Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві

Київська міська рада

Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про

визнання протиправними дій, зобов’язання вчинити дії

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (далі по тексту – позивач або ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС») з позовом до Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (далі – відповідач або ГУ ДГК у м. Києві), в якому просить:

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008;

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009;

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010;

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011;

- визнати протиправними дії ГУ ДГК у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013;

- визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований ГУ ДГК у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1»;

- визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований ГУ ДГК у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1»;

- визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований ГУ ДГК у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1»;

- визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований ГУ ДГК у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1»;

- визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований ГУ ДГК у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013, - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5»;

- зобов’язати ГУ ДГК у м. Києві (код з ) протягом місяця з дня набрання судовим рішенням у даній справі законної сили подати до Суду звіт про виконання такого судового рішення.

Позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що відповідач видав п’ять витягів із технічної документації про нормативно грошову оцінку (далі – Витяг про НГО) на земельні ділянки (кадастрові номери 8 000 000 000:96:001:0008; 8 000 000 000:96:001:0009; 8 000 000 000:96:001:0010; 8 000 000 000:96:001:0011, 8 000 000 000:96:001:0013) із завищеним розміром нормативної грошової оцінки (далі – НГО). Позивач вважає, що завищення розміру НГО сталося через те, що сукупний локальний коефіцієнт Км3 зі значенням « 1», який брав участь у розрахунку НГО земельних ділянок, не відповідає вимогам законодавства та критеріям (факторним умовам) його застосування. На думку позивача, неправомірно завищений розмір НГО порушує його права та необґрунтовано призводить до надмірної сплати в бюджет орендної плати за користування земельними ділянками.

У судовому засіданні 09.11.2017 представник відповідача подав проти позову заперечення. У своїх запереченнях зазначив, що:

- локальний коефіцієнт Км3 зі значенням « 1» для земельних ділянок з цільовим призначенням 02.07. «для іншої житлової забудови» застосовується на підставі п. 2.5 Додатку 5 Порядку визначення НГО земельних ділянок у м. Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 26.07.2007 №43/1877 (далі – Рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877);

- ним з 01.01.2017 здійснюється лише видача витягів про НГО земельної ділянки за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру, але у нього не має можливості впливати на розрахунок НГО;

- видача витягів про НГО є його, як суб’єкта владних повноважень, дискреційними повноваженнями і суд не може втручатися у такі повноваження.

Також у судовому засіданні представником відповідача подано клопотання про залучення третіх осіб, а саме: Київську міську раду (далі – КМР) та Департамент земельних ресурсів ВО КМР (КМДА). Клопотання про залучення третіх осіб судом задоволено, у зв’язку з чим розгляд справи відкладено на 05.12.2017.

В судове засідання 05.12.2017 представник позивача не прибув, через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представники відповідача та третьої особи-2 в судове засідання не прибули, хоча були належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду.

Третя особа-1 проти позову заперечувала, про що подала письмові заперечення. Просила суд розглядати справу за його відсутності.

На підставі ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент проведення судового засідання), суд ухвалив здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, встановив.

Рішенням Київської міської ради від 14.07.2005 №774/3349 надано ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» в оренду земельні ділянки (кадастрові номери 8 000 000 000:96:001:0008; 8 000 000 000:96:001:0009; 8 000 000 000:96:001:0010; 8 000 000 000:96:001:0011, 8 000 000 000:96:001:0013), з місцем розташування – м. Київ, Дарницький район, ж/м Осокорки-центральні (далі – земельні ділянки) строком на 15 років з цільовим призначенням: для забудови об’єктами житлового та соціально-побутового призначення.

У зв’язку з виконанням рішення місцевої влади між ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» та КМР укладено п’ять договорів оренди земельних ділянок від 05.09.2005. У тексті цих договорів оренди земельних ділянок від 05.09.2005 зазначено: річна орендна плата за земельні ділянки встановлюється у розмірі 1,5 (однієї цілої п’яти десятих) відсотка від їх НГО (п. 4.2 Договорів). Зміна НГО земельних ділянок та їх індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цих договорів у порядку та у випадках, передбачених законодавством України (п. 4.4 договорів).

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується відповідачем, земельні ділянки, які надані позивачу в довгострокову оренду, характеризуються: рівнинною місцевістю, заболоченою територією, вільною від забудови.

У зв’язку використанням земельних ділянок за цільовим призначенням та з метою здійснення проектування забудови позивачем отримано технічні умови від 19.10.2016 №43/9/2555 на підключення об’єкта до теплових мереж, технічні умови від 20.02.2017 №11311 на каналізування об’єкта, технічні умови від 20.02.2017 №11273 на водопостачання об’єкта, технічні умови №74-2-16 на підключення до мережі дощової каналізації та влаштування автопід’їзду. У технічних умовах зазначено, що вони не дають права на проведення будівельних робіт.

Для обрахунку та сплати орендної плати до бюджету на виконання умов договорів оренди позивач отримав від ГУ ДГК у м. Києві витяги про НГО земельних ділянок.

Позивач повідомив заявою від 07.08.2017 №91 відповідача про невідповідність вимогам законодавства та локальним факторам сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі « 1», зазначеного у витягах про НГО, що сформовані 22.04.2017, та просив виправити цей коефіцієнт на « 0,5». Також у заяві позивач просив відповідача видати нові витяги про НГО з відповідним сукупним коефіцієнтом Км3.

ГУ ДГК у м. Києві листом від 18.08.2017 №19-26-0.10-6662/2-17 відмовило позивачу видавати нові витяги про НГО, обґрунтовуючи це тим, що коефіцієнт Км3 величиною « 1» визначається п.2.5 Додатку 5 до рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до адміністративного суду.

Оцінивши за правилами ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ст. 2 Закону України «Про плату за землю» визначено, що використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати, що визначається залежно від грошової оцінки земель.

Положеннями п. 286.1 ст. 286 та пп. 289.1, 289.2, 289.3 ст. 289 Податкового кодексу України встановлено, що для визначення розміру земельного податку або орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, а підставою для нарахування плати за землю є дані державного земельного кадастру. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Статтею 1 Закону України «Про оцінку землі» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок – капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з абз. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Також статтею 23 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що технічна документація з оцінки земель у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст.271 Податкового кодексу України.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2016 за № 1647/29777 (далі – Наказ №489).

У п. 3 розділу ІІ положення Наказу №489 НГО всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = (В х Нп/Нк) х Кф х Км, де Цн - НГО квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6 %); Нк - норма капіталізації (3 %); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Положенням п. 6 розділу ІІ Наказу №489 передбачено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Км3 – це локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони. Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схеми планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту. Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Як вбачається з матеріалів справи, саме локальний коефіцієнт Км3 величиною « 1», який зазначений у витягах про НГО, виданих відповідачем, став приводом для звернення позивача до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до розділу ІІІ Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213, Км3 – це коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерногеологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території.

У п. 10 розділу ІІ Наказу №489 передбачено, що значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів. Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Отже, сукупний коефіцієнт Км3 повинен визначатися саме як добуток пофакторних оцінок (локальних факторів, локальних коефіцієнтів), які є на відповідній земельній ділянці.

Додаток 7 до Наказу №489 у формі таблиці відображає перелік локальних факторів по групам та коефіцієнти локальних факторів із вказівкою граничних (максимальних і мінімальних) значень коефіцієнтів.

Рішенням КМР від 10.03.2016 № 217/217 «Про внесення змін до рішення КМР від 03.07.2014 № 23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» (далі – Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217) внесено зміни до Додатка 3, а саме, змінено для м. Києва локальні коефіцієнти Км3 у межах діапазону, наведеного у Додатку 7 до Наказу №489, на місцезнаходження земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони (офіційно опубліковано 18.03.2016 у газеті «Хрещатик» № 29 (4799)). Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217 з урахуванням вимог п. 271.2 ст.271 Податкового кодексу України набуло чинності з 01.01.2017.

У Додатку 3 Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217 у формі таблиці зазначено локальні фактори та фіксовані коефіцієнти локальних факторів у м. Києві, а саме:

- у зоні пішохідної доступності до національних природних, регіональних ландшафтних, зоологічних та дендрологічних парків, парків - пам'яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, біосферних та природних заповідників, пам'яток природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон, пляжів – 1,04;

- у зоні залягання ґрунтових вод менше 3 м – 0,90;

- у зоні затоплення паводком понад 4 % забезпеченості (шар затоплення понад два метри) – 0,90;

- земельна ділянка, що примикає до вулиці без твердого покриття – 0,90;

- не забезпечена централізованим водопостачанням – 0,90;

- не забезпечена централізованим водовідведенням – 0,90;

- не забезпечена централізованим теплопостачанням – 0,90;

- не забезпечена централізованим газопостачанням – 0,90.

При цьому як вірно зазначено позивачем у позові, що добуток пофакторних оцінок для цих земельних ділянок, визначених Рішенням КМР від 10.03.2016 №217/217, становить – « 0,497», але сукупний локальний коефіцієнт Км3 не може бути нижче – « 0,50» як це передбачено абз. 3 п. 10 Розділу ІІ Наказу №489. Тому позивач правильно звернувся до відповідача із заявою від 07.08.2017 №91 про перегляд сукупного локального коефіцієнту Км3 у розмірі « 1,0», зазначеного у витягах про НГО, та видачу нових витягів про НГО із зазначенням сукупного локального коефіцієнту Км3 у розмір « 0,50».

Довідками КП «Київський інституту земельних відносин» Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 09.02.2017, а також від 31.01.2018 № 156, які наявні у матеріалах справи, теж додатково підтверджується те, що локальний коефіцієнт Км3 при визначенні НГО для земельних ділянок, що є предметом оскарження, повинен становити - « 0,50».

Разом з тим, відповідачем при наданні позивачу витягів про НГО та при відмові видати нові витяги про НГО із застосуванням сукупного локального коефіцієнту Км3 величиною « 0,50», не було враховано обмеження у застосуванні коефіцієнтів Км3, що встановлені у Додатку 3 Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217.

Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Згідно ч. 1 ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад. Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов'язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об'єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217 у силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов'язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Натомість, ГУ ДГК у м. Києві помилково вважає, що до даних Земельних Ділянок з цільовим призначенням 02.07. «для іншої житлової забудови» застосовується локальний коефіцієнт Км3 величиною «1,0» на підставі п. 2.5 Додатку 5 Рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877 при визначенні НГО.

Нормою п. 2.5 Додатку 5 Рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877 передбачено, що НГО земельних ділянок під залізницями, зайнятих житловим фондом або вкритих лісом здійснюється із застосуванням узагальнюючого локального коефіцієнта, який характеризує місце розташування земельної ділянки, у розмірі Кл = 1,00. У Додатку 5.1 Рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877 у зразку заяви для визначення НГО земельної ділянки необхідно вказати площу будівель і споруд, які розташовані на земельній ділянці, а до заяви у додатки потрібно надати документ, що підтверджує загальну площу будівель і споруд.

Матеріалами справи встановлено та не заперечується й відповідачем, що земельні ділянки не зайняті житловим фондом, не вкриті лісами і не знаходяться під залізницями. На цих земельних ділянках немає забудованих та введених в експлуатацію будівель чи споруд, немає твердого покриття доріг, не забезпечено централізованим водопостачанням, каналізацією, теплопостачанням.

Відповідач протиправно не враховує рівень облаштування земельних ділянок, що є критерієм для встановлення локального коефіцієнту Км3, та помилково застосовує для визначення локального коефіцієнту Км3 цільове призначення земельних ділянок, за допомогою якого насправді визначається функціональний коефіцієнт – Кф2.

Підтвердженням того, що до цих земельних ділянок не повинен застосовуватися п. 2.5 Додатку 5 Рішення КМР від 26.07.2007 №43/1877 при визначенні НГО є те, що сам відповідач 07.07.2015 вже видавав позивачу витяги про НГО на 2015 рік, у яких узагальнюючий локальний коефіцієнт Км3 менше « 1».

Також, суд вважає за доцільне застосувати до цих відносин висновки рішення Конституційного Суду України від 03.10.1997 р. № 4-зп, у яких зазначено, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовсовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Доцільність застосування рішення Конституційного Суду України полягає в тому, що Рішенням КМР від 26.07.2007 №43/1877 та Рішенням КМР від 10.03.2016 №217/217 одночасно по-різному регулюється порядок визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок у м. Києві у частині застосування сукупного локального коефіцієнта, а тому рішення КМР, яке діяло раніше у часі, втрачає чинність у відповідній частині.

З урахуванням викладеного, відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів суду здійснення всіх правомірних заходів для відповідного обрахунку сукупного коефіцієнту Км3 при видачі 5 витягів від 22.04.2017, у зв'язку з чим наявні підстави для задоволення позову в частині визнання протиправними дій Головного Управління Держгеокадастру у м.Києві при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витягах, сформованих 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок, які розташовані за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон) та визнання протиправними та скасування вищевказаних витягів.

Таким чином, виходячи з положень норм чинного законодавства та враховуючи наявні в матеріалах справи докази, Окружний адміністративний суд міста Києва прийшов до висновку, що до земельних ділянок, які є предметом оскарження, у 2017 році повинне застосовуватися сукупний локальний коефіцієнт Км3 на рівні « 0,50» при визначенні розміру НГО.

Щодо позовної вимоги ТОВ в частині зобов'язання Головного управління Держгеокадастру у м. Києві видати ТОВ «Контактбудсервіс» нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, які розташовані за адресою: м. Київ, Дарницький район, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікторайон), з використанням при розрахунку розміру нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки сукупного коефіцієнту Км3 у розмірі 0,50, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст. 1 Закону України від 07.07.2011 №3613-VІ «Про Державний земельний кадастр» із змінами (далі – Закон №3613-VІ) передбачено, що державний земельний кадастр – це єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

Частиною 1 ст. 5 Закону №3613-VІ встановлено, що ведення державного земельного кадастру здійснюється шляхом: створення відповідної державної геодезичної та картографічної основи, яка визначається та надається відповідно до цього Закону; внесення відомостей про об'єкти Державного земельного кадастру; внесення змін до відомостей про об'єкти Державного земельного кадастру; оброблення та систематизації відомостей про об'єкти Державного земельного кадастру.

У п. 4 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051 (далі – Порядок №1051) вказано, що ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи.

Абзацом 3 пункту 4 Порядку №1051 передбачено, що функції адміністратора Державного земельного кадастру виконує визначене Держгеокадастром за погодженням з Мінагрополітики державне підприємство, яке належить до сфери управління Держгеокадастру.

Відповідно до п. 5 Порядку №1051 до складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених Законом України «Про Державний земельний кадастр» та цим Порядком. Державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, а також відмову у внесенні або наданні відомостей.

Відповідно до приписів ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно ч. 3 ст.23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно з п. 3 Положення про Головне управління Держгеокадастру у м. Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 №333, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.2016 за № 1392/29522 (далі – Положення №333), завданням ГУ ДГК у м. Києві є реалізація повноважень Держгеокадастру на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Відповідач відповідно до покладених на нього завдань, зокрема: здійснює ведення Державного земельного кадастру, інформаційну взаємодію Державного земельного кадастру з іншими інформаційними системами в установленому порядку; веде поземельні книги та видає витяги із Державного земельного кадастру про земельні ділянки; здійснює координацію діяльності науково-дослідних, інших підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держгеокадастру, на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці; здійснює державний нагляд (контроль): за веденням державного обліку і реєстрації земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель (п. 4 Положення №333).

З аналізованих норм Закону №3613-VІ, Порядку №1051 та Положення №333 Окружний адміністративний суд міста Києва прийшов до висновку, що відповідач веде Державний земельний кадастр у межах м. Києва, тобто вносить відомості та зміни, а також здійснює виправлення помилок у відомостях про об'єкти Державного земельного кадастру (у тому числі, щодо значення коефіцієнта локального фактора в межах зони його дії) як самостійно, так і на підставі повідомлень про помилки.

Таким органом в даному випадку є Головне управління Держгеокадастру у м. Києві, а відтак, видача витягу з вірним зазначенням коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки є обов'язком відповідача по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у справі Волохи проти України зазначив: «Таким чином, Суд доходить висновку, що це втручання не може розглядатися як таке, що було здійснене «згідно із законом», оскільки законодавство України не визначає з достатньою чіткістю межі та умови здійснення органами влади своїх дискреційних повноважень у сфері, про яку йдеться, та не передбачає достатніх гарантій захисту від свавілля при застосуванні таких заходів спостереження».

Також Європейський суд з прав людини у справі «Гасан і Чауш проти Болгарії» вказав: «Суд зазначає, що у даному випадку відповідне законодавство не передбачало чітких критеріїв щодо реєстрації керівництва конфесій, що змінилося, а також не передбачало ніяких процедурних гарантій захисту від свавільного використання дискреційних повноважень...».

Будь-яка дія органів державної влади має будуватися на цьому принципі, а відтак чинні положення національного законодавства потрібно формулювати так, щоб вони були достатньо доступними, чіткими і передбачуваними у практичному застосуванні (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Броньовський проти Польщі» від 22 червня 2004 року). Закон вимагає, щоб він був доступний для особи і вона також могла передбачити наслідки його застосування до неї та щоб закон не суперечив принципові верховенства права. В національному праві має існувати засіб правового захисту від свавільного втручання з боку державних органів у права, гарантовані Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. Небезпека свавілля є особливо очевидною, коли виконавча влада здійснює свої функції закрито. (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гавенда проти Польщі» від 14 березня 2002 року., Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Аманн проти Швейцаріїї» від 16 лютого 2000 року).

Також, Європейський суд з прав людини Рішенням у справі «Круслена» від 24 квітня 1990 року зазначає, що «закон, який надає дискреційне право, має визначати межі здійснення такого права, хоча докладні правила та умови мають міститися в нормах субстантивного права. Проте надання законом виконавчій владі, чи судді нічим не обмеженого дискреційного права, суперечило б принципові верховенства права. Отже, закон має досить чітко визначати межі будь-яких таких повноважень, наданих компетентним органам, а також спосіб їх застосування, щоб забезпечувати належний захист особистості від свавільного втручання».

Загальні принципи диференціації між підміною органу державної влади судом та здійсненням правосуддя безпосередньо сформульовано в рішенні у справі «Фадєєва проти Росії» від 9 червня 2005 року, в якому Суд з відсилкою до справи «Баклі проти Сполученого Королівства», зазначив, що: «Згідно з усталеною практикою Суду саме національні органи влади мають дати вихідну оцінку «необхідності» втручання як стосовно законодавчого поля, так і реалізації конкретного заходу, але, незважаючи на надану національним органам влади свободу розсуду, їхнє рішення підлягає перевірці Судом на предмет його відповідності вимогам Конвенції».

Зобов'язуючи орган державної влади виконати свої дискреційні повноваження суд встановлює справедливість та відновлює баланс взаємодії між органами державної влади та суб'єктами господарювання. Також, що є дуже важливим, суд унеможливлює виникнення вільного трактування та зловживання органами державної влади своїми дискреційними повноваженнями. Дана думка повністю підтверджується рішенням від 16 вересня 2015 року у справі № 21-1465а15 Верховного Суду України, який вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Частиною 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб’єктів владних повноважень. Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого ч. 2 ст. 2 цього Кодексу принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України виявлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

Під час розгляду справи суд знайшов підтвердження факту порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного суду не доведено. Водночас відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними, оскільки суб’єкт владних повноважень повинен був діяти з урахуванням Додатку 3 Рішення КМР від 10.03.2016 №217/217, а також зобов'язаний був вчинити конкретні дії за результатами розгляду заяви позивача у встановленому законом порядку. Тобто, відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти на власний розсуд.

В даному випадку зобов'язуючи відповідача, як суб'єкта владних повноважень видати витяг, суд жодним чином не втрутився у такі повноваження відповідача та не підмінив у такий спосіб його компетенцію.

Зобов'язання вчинити ту чи іншу дію, або прийняти рішення, від прийняття якого суб'єкт владних повноважень ухиляється, або приймає без належних на то підстав протиправне рішення є належним способом судового захисту прав позивача від відповідача та у повному обсязі є гарантією дотримання захисту таких прав.

Протиправне порушення прав позивача допускається самим відповідачем та вирішити спірне питання у інший спосіб ніж як зобов'язати відповідача видати новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з урахуванням викладеного у рішенні суду не має можливості, до того ж будь-яких законодавчих обмежень для цього не встановлено.

При цьому, саме прийняття такого рішення є належною формою реалізації відповідачем своїх владних управлінських функцій.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб’єкта владних повноважень протиправною та зобов’язання вчинити певні дії. Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб’єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб’єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд України у постанові від 16 вересня 2015 року у справі № 21-1465а15.

У зв’язку з цим вимога позивача про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення визнається Окружним адміністративним судом міста Києва обґрунтованою та такою, що узгоджується з положеннями ч. 1 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов’язати суб’єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доказів, які б спростовували доводи позивача, відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, суду не надав.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Позивачем згідно з квитанцією від 12.09.2017 0.0.846764130.1, яка міститься у матеріалах справи, сплачено судовий збір у сумі 25 600 гривень.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб’єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб’єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправними дії Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві () при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008.

3. Визнати протиправними дії Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009.

4. Визнати протиправними дії Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010.

5. Визнати протиправними дії Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011.

6. Визнати протиправними дії Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) при застосуванні сукупного коефіцієнту Км3 величиною « 1» у витязі, сформованому 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013.

7. Визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований Головним Управлінням ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1».

8. Визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований Головним Управлінням ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1».

9. Визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований Головним Управлінням ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1».

10. Визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований Головним Управлінням ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1».

11. Визнати протиправним та скасувати витяг, який сформований Головним Управлінням ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) 22.04.2017, із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 1».

12. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 906379 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (1, 2 мікрорайони), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0008 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5».

13. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 267006 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (3 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0009 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5».

14. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 218966 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (4 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0010 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5».

15. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 154479 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (5 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0011 - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5».

16. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) видати на 2017 рік ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) новий витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки площею 213596 м2, яка розташована за адресою: м. Київ, р-н. Дарницький, ж/м Осокорки-Центральні (6 мікрорайон), кадастровий номер 8 000 000 000:96:001:0013, - у якому застосовано сукупний коефіцієнт Км3 величиною « 0,5».

17. Зобов’язати Головне Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ) протягом місяця з дня набрання судовим рішенням у даній справі законної сили подати до суду звіт про виконання такого судового рішення.

18. Судові витрати в сумі 25600 грн. присудити на користь ТОВ «КОНТАКТБУДСЕРВІС» (код з ) за рахунок Державного бюджету України. Покласти на відповідний підрозділ Державної казначейської служби України виконання постанови суду в частині стягнення судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Головного Управління ДЕРЖГЕОКАДАСТРУ у м. Києві (код з ).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII “Перехідні положення” Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Р.О. Арсірій