Справа № П/811/1225/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2018-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2018 року м. Кропивницький справа № П/811/1225/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Вдала" до Головного управління ДФС в Кіровоградській області про скасування податкового повідомлення-рішення № від 09.06.2017 року, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вдала" (позивач) звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС в Кіровоградській області (відповідач) та просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 09.06.2017 року.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем проведено камеральну перевірку щодо порушення порядку реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до таких акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних товариства з обмеженою відповідальністю " Вдала", якою встановлено порушення вимог пункту 231.6 статті 231 Податкового кодексу України в частині порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних, за результатами якої винесено податкове повідомлення-рішення № від 09.06.2017 року про застосування до ТОВ "Вдала" штрафу в сумі 209573,45 коп.

Однак позивач заперечує проти проведення камеральної перевірки, вважає проведення такої перевірки неправомірним, а на його думку прийняте податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню оскільки відповідно до пп. 75.1.1. п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Також позивач посилається на наказ Міністерства доходів і зборів України № 165 від 14.06.2013 р. яким затверджено «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця» підпунктом 2.5.1 яких визначено, що після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується):

- у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - акт про результати камеральної перевірки;

- у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі "порушень (помилок) не виявлено" (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною ІР-адресою.

Предметом камеральної перевірки є перевірка даних податкової звітності, за результатами якої встановлюється наявність або відсутність: помилок (порушень) у податковій звітності; неподання (несвоєчасного подання) податкової звітності.

З наявного в матеріалах справи акту перевірки вбачається, що предметом її дослідження є не податкова звітність товариства, а встановлення наявності порушення визначеного податковим законодавством граничного терміну реєстрації податкової накладної.

При цьому термін реєстрації податкових накладних не є тим об'єктом, який підлягає дослідженню податковим органом шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає припису абз. 2 п. 76.1 Податкового кодексу України.

Представник відповідача заперечуючи проти позовних вимог позивача, просив відмовити у їх задоволенні, надавши письмові заперечення в яких зазначає що актом перевірки встановлено порушення ст.1202.1 Податкового кодексу України, а саме порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних в ЄРАН.

Відповідальність платника за таке порушення передбачена абз. 3-5 пункту 1202.1 статті 120 розділу ІІ Податкового кодексу України.

На підставі усної ухвали від 18.01.2018 року занесеної до протоколу судового засідання подальший розгляд справи проведено у порядку письмового провадження (а.с.82).

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України),

Згідно пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 62.1.3 п. 62.1 ст. 62 ПК України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у декларації акцизного податку ТОВ «Вдала».

За результатами перевірки складено акт від 25.05.2017 року №53/11-28-400/39898184, яким встановлено порушення ст.1202.1 Податкового кодексу України, а саме, порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних в ЄРАН за квітень 2016 року (а.с.10-18).

На підставі вказаного акту відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення форми «ПС» від 09.06.2017 р. № про застосування штрафу в розмірі 209573,45 грн (а.с.8).

Згідно з п. 231.6 ст. 231 ПК України, реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН встановлено статтею 1202.1 ПК України.

Відповідно до п. 1202.1. ст. 1202 ПК України Порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі:

2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

10 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

20 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

30 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 90 календарних днів;

40 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 91 і більше календарних днів.

Єдине на чому позивач акцентує увагу в якості обґрунтування протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення є те, що відповідачем проведено перевірку, яка не передбачена чинним законодавством.

Однак, такі твердження позивача не відповідають дійсності, оскільки відповідно до пп. 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

У відповідності до п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем була проведена саме камеральна перевірка даних задекларованих у декларації акцизного податку, за результатами якої прийнято податкове повідомлення-рішення №.

Виходячи із системного аналізу норм ПК України вбачається, що предметом дослідження камеральної перевірки є не лише дані, зазначені у деклараціях акцизного податку, а і дані Єдиного реєстру акцизних накладних без дослідження даних податкової декларації.

При цьому, необхідності дослідження податкових декларацій у відповідача не було, оскільки даною камеральною перевіркою охоплювалось дослідження акцизних накладних, складених, але несвоєчасно зареєстрованих, і означене виявлено саме з бази даних ЄРАН.

Крім того, недодержання вимог правових норм, які регулюють порядок проведення перевірки та прийняття рішення, може бути підставою для визнання такого рішення недійсним лише у тому разі, коли відповідне порушення спричинило прийняття не правильного рішення. Якщо ж рішення в цілому узгоджується з вимогами чинного законодавства і прийняте відповідно до обставин, що склались, тобто є вірним по суті, то окремі порушення встановленої процедури проведення перевірки та прийняття рішення не можуть бути підставою для визнання його недійсним, якщо інше не передбачено чинним законодавством.

З долучених до матеріалів справи копій акцизних накладних та квитанцій №2 на зворотах вбачається, що позивачем дійсно порушено терміни їх реєстрації (а.с.32-64).

Отже, суд зазначає, що доводи позивача, наведені у адміністративному позові, не спростовують самого факту встановлення зазначеного правопорушення та не є підставою для скасування податкового повідомлення-рішення. Позивачем до позову не надано документів, які б спростовували факти встановлених порушень.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд доходить висновку про відсутність законних підстав для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, а тому у задоволенні адміністративного позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 9, 19, 72, 73, 75, 77, 90, 205, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Вдала" до Головного управління ДФС в Кіровоградській області про скасування повідомлення-рішення № відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені ст.ст.255, 295 КАС України та може бути оскаржене до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції в 30-денний строк з дня отримання його копії. Згідно до вимог підпункту 15.5 п.1 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько