Справа № 804/1632/16
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2018-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2018 року

справа № 804/1632/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Сафронової С.В.

судді: Мельника В.В. Чепурнова Д.В.

за участю секретаря судового засідання: Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2017 року

у адміністративній справі № 804/1632/16 за заявою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз’яснення судового рішення у адміністративній справі за адміністративним позовом Приватного акціонерне товариство «Євраз Дніпровський металургійний завод» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, та Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2017 року відмовлено в задоволенні заяви Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз’яснення судового рішення по справі за позовом ПАТ “Євраз Дніпровський металургійний завод”, а саме, постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року, яка за твердженням заявника є незрозумілою в частині, що стосується можливості виконання рішення, якщо визнано протиправною бездіяльність, яка виразилась у не підготовці та не поданні Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області висновків на загальну суму 500000000 грн, тоді як з бюджету на користь Приватного акціонерне товариство “Євраз Дніпровський металургійний завод” вирішено стягнути з бюджету надміру сплачені кошти з податку на прибуток підприємств в сумі 191578944,80 грн.

Зазначене рішення суду першої інстанції оскаржено відповідачем з підстав неправильного застосування норм процесуального права, а саме: ст.86, ст.138, ст.159, ч.1 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв’язку з чим просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду та прийняти нове рішення, яким роз’яснити спосіб виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року.

Апеляційна скарга відповідача мотивована тим, що суд першої інстанції проігнорував доводи податкового органу стосовно підстав його звернення з заявою про роз’яснення судового рішення, яким було визнано протиправною бездіяльність Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м.Дніпропетровську Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, що виразилась у не підготовці та не поданні Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області висновків на загальну суму 500 000 000 грн., тоді як з бюджету на користь Приватного акціонерного товариства «Євраз Дніпровський металургійний завод» вирішено стягнути з бюджету суми надміру сплачених грошових коштів з податку на прибуток підприємств в сумі 191 578 944,80 грн., але при цьому, суд першої інстанції не зобов’язав відповідача надати висновок до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, а стягнув з бюджету суми надміру сплачених грошових коштів з податку на прибуток підприємств в сумі 191 578 944,80 грн., що є недопустимим способом захисту прав позивача.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про роз’яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року, суд першої інстанції керуючись положеннями ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України, виходив з того, що резолютивна частина постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року у справі №804/1632/16 є чіткою, зрозумілою за змістом, не припускає різного тлумачення, та не вбачається недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, та не містить положень, що викликають суперечки під час виконання цього рішення.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 170 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017 р.), якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.254 КАС України (в редакції Закону України від № 2234-VIII від 07.12.2017), зокрема, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаних статей дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз'яснено у разі, якщо без такого роз'яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз'яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 № 7 визначено, що в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю розширеним мотивуванням судового рішення та способом усунення незрозумілості його змісту, що може виражатись, зокрема, у можливості неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню. При цьому суд роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення, а тому процесуальна процедура роз'яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Окрім того, в заяві про роз'яснення рішення повинно бути зазначено, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення і як це впливає на його виконання. В той же час нерозуміння заявником норм закону не є підставою для роз'яснення судового рішення.

Із поданої заяви відповідача видно, що наведені підстави для роз'яснення судового рішення фактично є непогодження з судовим рішенням, та вимога про встановлення способу виконання судового рішення, який закріплено статтею 378 КАС України, відповідно до якої, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може встановити чи змінити спосіб або порядок виконання судового рішення, що не є тотожним роз'ясненню судового рішення в розумінні ст.170 КАСУ

Оцінивши в сукупності вищевикладені обставини, а також з урахуванням залишення ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 27.09.2017 року без змін постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року, судова колегія дійшла висновку про відсутність підстав для роз'яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2017 року, передбачених статтею 254 КАС України, оскільки вимога у заяві про роз'яснення рішення фактично передбачає встановлення способу виконання рішення суду, а резолютивна частина рішення є зрозумілою за змістом.

Керуючись статтями 243, 248, 254 КАС України, судова колегія, -

П о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області – залишити без задоволення, постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2017 року – залишити без змін.

Постанова Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду набирає з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: С.В. Сафронова

Суддя: В.В. Мельник

Суддя: Д.В. Чепурнов