Справа № 826/453/17
Суддя: Вівдиченко Т.Р.
Дата ухвалення: 2018-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/453/17 Суддя (судді) першої інстанції: Аблов Є.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Губської Л.В. Земляної Г.В. Кондратенко Я.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив: - визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради від 16.11.2016р. № 53 щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.09.2016р. № КС 66; - зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України поновити реєстрацію декларації від 06.09.2016р. № КС 66 про початок виконання будівельних робіт, шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2017 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з постановою суду, позивач - ОСОБА_6 звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення позивача, який з'явився в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Інспекцією ДАБК Ірпінської міської ради було зареєстровано подану замовником будівництва - ОСОБА_6 декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва ІІІ категорії складності «Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями», за адресою: АДРЕСА_1 за № КС 66 від 06.09.2016р.

В зазначеній декларації про початок виконання будівельних робіт замовником будівництва (позивачем) зазначено, що проектна документація на будівництво була розроблена приватним підприємством «Ладопроект» (), під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_7, кваліфікаційний сертифікат серії НОМЕР_1, (відповідно до наказу ПП «Ладопроект» від 28.06.2016р. № Л2016/42), та затверджена замовником 1 липня 2016 року. Експертиза проекту будівництва не проводилася, відповідно до ч. 3 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За наслідками проведеної Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області реєстрації вказаної декларації, Держархбудінспекція внесла до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів відомості щодо декларації про початок виконання будівельних робіт № КС 66 від 06.09.2016р.

В подальшому, своїм наказом від 16.11.2016р. № 53 Інспекція ДАБК Ірпінської міської ради скасувала декларацію про початок виконання будівельних робіт № КС 66 від 06.09.2016р. на об'єкт «Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями», за адресою: АДРЕСА_1.

Підставою для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт визначено факт розроблення проектантом проектної документації не в повному обсязі, що, на думку органу державного архітектурно-будівельного контролю, свідчить про наведення замовником будівництва у такій декларації недостовірних даних. Інформація про порушення отримана з листа ПП «Ладопроект» (вх. № 2/1511 від 15.11.2016р.)

Зазначений Наказ був направлений до Держархбудінспекції для вилучення відомостей щодо декларації про початок виконання будівельних робіт № КС 66 від 06.09.2016р. з Реєстру, про що позивачу стало відомо з мережі Інтернет.

Вважаючи наказ від 16.11.2016р. № 53 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок) затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з п. 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку визначено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 зазначено, що перевірка проводилась протягом 21 робочого дня, оскільки позапланова перевірка проводилась на підставі направлення від 17.10.2016р., відповідно до якого позивачу належало прибути до Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради з документами 20.10.2016р., а оскаржуваний наказ прийнято 16.11.2016р.

Проте, прийняття оскаржуваного наказу 16.11.2016р. не вказує на проведення перевірки протягом 21 робочого дня, інших доказів порушення відповідачем п. 7 Порядку позивачем не надано.

Відповідно до п. 16-17 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт .

З матеріалів справи вбачається, що Інспекцією ДАБК Ірпінської міської ради встановлено порушення ОСОБА_6 положень ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

Так, підставою для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт визначено факт розроблення проектантом проектної документації не в повному обсязі, що, на думку органу державного архітектурно-будівельного контролю, свідчить про наведення замовником будівництва у такі декларації недостовірних даних. Інформація про порушення отримана з листа ПП «Ладопроект» (вх. № 2/1511 від 15.11.2016р.)

Відповідно до ч. 1, абз. 1 ч. 2, ч. 4 ст. 36 Закону № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові для усунення виявлених недоліків, якщо у декларації не відображено інформації щодо замовника, назви чи адреси об'єкта будівництва, документа, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (крім випадків, визначених частиною четвертою статті 34 цього Закону), містобудівних умов та обмежень (крім об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються), проектувальника, головного архітектора та/або головного інженера проекту, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків декларація розглядається органом державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, передбаченому для її реєстрації.

Згідно з ч. 7 ст. 36 Закону № 3038-VI, декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем (замовником), смерті фізичної особи - замовника або визнання її безвісно відсутньою;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями ст. 39-1 Закону № 3038-VI визначено, що у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або про готовність об'єкта до експлуатації, а також у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

У разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Після скасування реєстрації відповідного повідомлення або декларації замовник має право повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.

Таким чином, підставою для скасування реєстрації декларації, зокрема, про початок будівельних робіт є факт подання недостовірних даних, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, а саме:

- якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети,

- якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи,

- якщо він збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Так, зі змісту оскаржуваного наказу, вбачається, що такий наказ прийнято у зв'язку тим, що проектна документація розроблена проектантом не в повному обсязі.

Відповідно до ст. 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011р. № 45, зареєстрованим Міністерством юстиції України від 01.06.2011р. № 651/19389.

Згідно з п. 11 вказаного Порядку, генпроектувальник (проектувальник) і замовник визначають клас наслідків (відповідальності) об'єкта (об'єктів, що входять до складу комплексу (будови)), на підставі якого встановлюється кількість стадій проектування.

Відповідно до п. 11.2. Порядку, розроблення проектної документації на будівництво об'єктів стадії проектування: для об'єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: стадія проект (далі - стадія П); стадія робоча документація (далі - стадія Р).

Згідно з п. 13 Порядку, стадія П після затвердження є підставою для розроблення наступних стадій проектування.

Отже, якщо відповідно до вимог зазначених нормативних документів проектна документація на будівництво багатоквартирного житлового будинку розроблялась у дві стадії проектування (стадія П та стадія Р), то затверджуватись мала стадія П.

Згідно листа Управління ціноутворення, економіки та договірних відносин у будівництві Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.12.2017р. № 8/15-729-17 повідомлено, що стадія Р, в даному випадку, затвердженню не підлягає.

Зі змісту декларації про початок виконання будівельних робіт вбачається, що проектна документація розроблена ПП «Ладопроект».

Листом від 08.11.2016р. ПП «Ладопроект» повідомило відповідача, що ним розроблено та передано замовнику проектну документацію на стадії «Проект» архітектурно-будівельний розділ.

Розроблення ПП «Ладопроект» на замовлення позивача саме стадії «Проект» та «Робоча документація» архітектурно-будівельний розділ об'єктів будівництва підтверджується також копією договору на створення науково-технічної продукції від 25.05.2016р. укладеного ОСОБА_6 з ПП «Ладопроект» (а.с.59).

Як вбачається з матеріалів справи, розділи «водопостачання багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями», які є складовою проекту розроблено за договорами субпідряду ТОВ «Новобудови. Благоустрій. Інвестиції» (а.с.68-70); розділ «електропостачання багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями», які є складовою проекту розроблено за договорами субпідряду ПП «Лідерпроектбуд» (а.с.65-67); розділ «газопостачання багатоквартирного житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями», які є складовою проекту розроблено за договорами субпідряду ТОВ «Інжбуд-С» (а.с.62-64).

Таким чином, висновок Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради Київської області, з яким погодився суд першої інстанції з приводу того, що проектна документація розроблена позивачем не в повному обсязі, колегія суддів вважає необґрунтованим та таким, що вказує на безпідставність оскаржуваного наказу та є підставою для його скасування.

З огляду на те, що під час розгляду справи, відповідачами не надано належних доказів того, що у декларації про початок виконання будівельних робіт містяться недостовірні дані, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, в даному випадку, підлягають відновленню дані про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт: «Багатоквартирний житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями», за адресою: АДРЕСА_1 за № КС 66 від 06.09.2016р.

Колегія суддів зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, на думку колегії суддів, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Положеннями п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України передбачено, що у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання бездіяльності суб'єкта владних повноважень протиправною та зобов'язання вчинити певні дії.

Крім цього, колегією суддів враховуються висновки Європейського Суду щодо справедливого судового рішення, постановлення якого, є передумовою дотримання права особи на справедливий суд, гарантованого кожному статтею 6 Конвенції.

За таких обставин, з метою забезпечення ефективного поновлення порушеного права позивача, колегія суддів вважає, що задоволенню підлягає також позовна вимога про зобов'язання Державної архітектурно-будівельної інспекції України поновити реєстрацію декларації від 06.09.2016р. № КС 66 про початок виконання будівельних робіт, шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_6, а тому постанова суду підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи викладені в апеляційній скарзі спростовують висновки суду першої інстанції та знайшли своє належне підтвердження в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 жовтня 2017 року скасувати та прийняти нове рішення.

Адміністративний позов ОСОБА_6 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 16.11.2016р. № 53 щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 06.09.2016р. № КС 66.

Зобов'язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України поновити реєстрацію декларації від 06.09.2016р. № КС 66 про початок виконання будівельних робіт, шляхом внесення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Губська Л.В. Земляна Г.В.
Повний текст постанови виготовлено 13.02.2018 року