Справа № 826/6444/17
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2018-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 січня 2018 року №826/6444/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Шрамко Ю.Т., суддів Вєкуа Н.Г., Костенка Д.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Укрбудпроект 1» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва, (також далі - суд), надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Укрбудпроект 1», (далі - позивач, ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1»), до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, (далі - відповідач), про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.05.2017 р. №44/17/10/26-22/0405/02/2 та №43/17/10/26-21/0405/02/2, (далі - оскаржувані постанови).

У відповідному судовому засіданні, згідно зі ст. 52 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України від 06.07.2005 р. №2747-IV у редакції, що діяла до 15.12.2017 р.), допущено заміну первинного відповідача на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, (далі - відповідач, Держархбудінспекція).

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що акт перевірки, протоколи та припис складені із грубим порушенням норм законодавства, а саме без представника позивача, про що свідчить відсутність його прізвища, імені та по батькові, посади та підпису на акті перевірки, протоколах та приписі. До направлених засобами поштового зв'язку примірників акту перевірки, протоколів, припису та постанов не додано фотоматеріалів та документів, які підтверджують факт вчинення правопорушення. В акті перевірки, протоколах, приписі та постановах невірно вказано проектувальника об'єкта будівництва.

Представник відповідача позовні вимоги не визнала, просила у задоволенні позову відмовити повністю. На обґрунтування своєї позиції відповідач у письмових запереченнях проти позову зауважив, що перевірка об'єкта будівництва проведена у відповідності до вимог норм законодавства, при проведенні перевірки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Позивачем жодним чином не спростовано факт наявності виявлених у ході перевірки порушень, а саме останнім не надано доказів, які б спростували викладені в акті перевірки обставини та підтвердили б факт відсутності правопорушень. Натомість відповідачем надано суду письмові докази, з яких вбачається наявність правопорушень у сфері містобудівної діяльності з боку позивача.

Присутні у відповідному судовому засіданні представники сторін заявили письмове клопотання про подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з ч. 4 ст. 122 КАС України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

При прийнятті судового рішення по суті судом враховано вимоги п. 10 ч. 1 Перехідних положень КАС України (тут і надалі у редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 р. №2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017 р.), яким установлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей: справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

06.03.2017 р. видано наказ №71 «Про проведення позапланової перевірки», яким наказано провести позапланову перевірку на об'єкті будівництва «Будівництво житлового, офісно-торговельного комплексу з вбудованим закладом по роботі з дітьми на вул. Анрі Барбюса, 28-А у Печерському районі міста Києва», (далі - об'єкт будівництва). Замовник будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «Будтехальянс ЛТД», (далі - ТОВ «Будтехальянс ЛТД»). Генпідрядна організація - ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Перевірку призначено відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», (далі - Закон у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, (далі - Порядок №553 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), на підставі звернення гр. ОСОБА_1, яке надійшло до Держархбудінспекції, та службової записки від 06.03.2017 р. №С 10/26-0603/1.

18.04.2017 р. видано направлення для проведення позапланової перевірки, строк дії направлення: 18.04.2017 р. - 24.04.2017 р.

24.04.2017 р. головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Подкіним Б.Л. здійснено виїзд на об'єкт будівництва з метою проведення перевірки.

Так, перевіркою з виїздом на місце 24.04.2017 р. встановлено, що відповідно до даних Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів, відповідно до ст. 37 Закону та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466, (далі - Порядок №466), Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві замовнику будівництва - ТОВ «Будтехальянс ЛТД», (далі - замовник), видала дозвіл на виконання будівельних робіт із будівництва житлового, офісно-торгівельного комплексу з вбудованим закладом по роботі з дітьми за адресою: вул. Анрі Барбюса, 28-А у Печерському районі м. Києва від 13.09.2011 р. №КВ1.

Відповідно до ст. 37 Закону та Порядку №466, Держархбудінспекція зареєструвала подані повідомлення про зміну даних у виданому дозволі за №№ ІV99, ІV25, ІV19, ІV30, ІV29 та ІV42.

Відповідно до експертного звіту щодо розгляду проектної документації на вищезгаданий об'єкт будівництва від 25.01.2015 р. №00-0498-14/ЦБ, виготовленого ДП «Спеціалізована державна експертна організація центральна служба Української державної будівельної експертиза», категорія складності визначена як V.

Під час перевірки надано наступні документи: проект виконання робіт; загальний журнал робіт, акти на приховані роботи.

Під час перевірки встановлено, що на об'єкті будівництва виконавча документація ведеться з порушеннями будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: у загальному журналі робіт відсутні відомості контролю, виробів, матеріалів та устаткування; у загальному журналі робіт не зазначено дату початку будівельних робіт за планом та фактично; у загальному журналі робіт не заповнено перелік спеціальних журналів робіт, чим генеральним підрядником - ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1» порушено вимоги п. 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Також встановлено, що на об'єкті будівництва в ліфтових шахтах не змонтовано захисні настили, чим генеральним підрядником - ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1» порушено п. 6.2.19 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення».

Уповноважені представники замовника та проектної організації під час перевірки були відсутні, необхідні для проведення перевірки документи не надали. Перевірку проведено у присутності виконроба ОСОБА_3

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду складено акт перевірки від 24.04.2017, у якому зафіксовані виявлені в ході перевірки порушення та позивачу видано обов'язковий до виконання припис з вимогами усунути допущені порушення в термін до 24.05.2017 р. Також, враховуючи виявлені правопорушення, відносно ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1» складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.04.2017 р., в яких зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 04.05.2017 р.

У зв'язку з тим, що виконроб ОСОБА_3 відмовився від підписання та отримання акту перевірки, протоколів та припису, примірники акту, протоколів та припису направлено на адресу позивача засобами поштового зв'язку рекомендованим листом від 25.04.2017 р. №10/26-8/2504/02/2 з повідомленням про вручення поштового відправлення.

04.05.2017 р., за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором будівельного нагляду, яким проводилася перевірка, прийнято:

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №43/17/10/26-21/0405/02/2, якою постановлено визнати ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1» винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф у сумі 75780,00 грн.;

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №44/17/10/26-22/0405/02/2, якою постановлено визнати ТОВ «НВФ Укрбудпроект 1» винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено на нього штраф у сумі 30312,00 грн.

Зокрема, як визначено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме п.п. 6, 8 ч. 3 ст. 2, суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вважаючи вказані вище постанови протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 р. №294, (далі - Положення №294), Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В силу положень пп. 7, пп. 10 п. 4 Положення №294, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, окрім іншого, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності, а також здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках.

Стосовно порядку проведення перевірки та складення за її результатами акту, протоколів, припису та постанов суд зазначає таке.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки керуються Порядком №553.

Так, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, (далі - суб'єкти містобудування), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначено Порядком №553.

Відповідно до п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п. 9 Порядку №553).

Згідно з п.п. 15-22 Порядку №553, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Проаналізувавши викладені положення суд дійшов висновку, що перевірка об'єкту будівництва проведена у відповідності до встановлених нормами законодавства вимог. Акт перевірки, протоколи, припис та постанови також складені правомірно, із дотриманням вимог положень законодавства.

Щодо посилань позивача на норми Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. №244, (далі - Порядок №244), суд зауважує, що додання до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності оригіналів або копій документів, фотоматеріалів, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи, є правом, а не обов'язком.

Зокрема, п. 14 Порядку №244 чітко обумовлено, що до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Тобто відповідні матеріали можуть, а не повинні додаватися до протоколу.

Відповідно до п. 13 Порядку №244, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

З наявних у матеріалах справи копій протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності вбачається, що такі протоколи підписані особою, яка його склала, а саме головним інспектором будівельного нагляду. Також у таких протоколах міститься запис «від ознайомлення та підписання відмовився». Отже, протоколи складені із дотриманням встановленої процедури, а твердження позивача є надуманими.

Суд зауважує, що перевірку об'єкту будівництва проведено у присутності виконроба ОСОБА_3, тобто перевірку проведено у присутності особи, яка здійснює керівництво будівництвом, займається виконанням поставленого завдання по введенню в експлуатацію об'єктів, встановлює строки, організовує виробничий процес та веде облік виконаної роботи. Особа, яка займає посаду виконроба, знаходиться у підпорядкуванні генерального підрядника.

Посилання позивача на невірне зазначення у складеній головним інспектором будівельного нагляду документації проектувальника, у даному випадку, не може свідчити про допущення суттєвої помилки при складенні таких документів. І вказане не може братися за основу при визначенні дотримання процедури проведення перевірки та складення за її результатами акту, протоколів, припису та постанов.

Крім того, можливе допущення формальних помилок не може спростовувати наявний факт порушення містобудівного законодавства.

Стосовно виявлених у ході перевірки порушень суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

У відповідності до ч. 1 ст. 31 Закону, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно ч. 2 ст. 5 Закону, вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування.

Норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», (далі - ДБН), поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).

Згідно п. 6.2.19 ДБН, технологічні, ліфтові та інші отвори в перекриттях та покриттях для запобігання доступу до них працюючих необхідно закрити суцільними настилами або огородити вздовж периметра згідно з ГОСТ 23407, ГОСТ 12.4.059. На кожному поверсі в ліфтовій шахті повинні бути змонтовані захисні настили. Конструкції елементів настилів закриття отворів, методи їх монтажу повинні бути зазначені в ПВР.

Пунктом 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва» передбачено, що за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об'єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. До виконавчої документації належать:

а) загальний журнал робіт (додаток А);

б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б);

в) журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об'єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В. 1.2-5;

г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г);

е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В. 1.3-2;

ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до [20];

і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання;

к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівель.

Крім того, відповідно до п. 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія. Організація будівельного виробництва», на кожному об'єкті будівництва належить:

- вести загальний журнал робіт за формою згідно з додатком В, спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлює генпідрядник, виходячи з вимог нормативних документів щодо ведення виконавчої документації за формами, зразки яких наведено в додатку Г, журнал авторського нагляду відповідно до ДБН А.2.2-4;

- складати акти на закриття прихованих робіт за формою, наведеною у додатку К, акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій за формою, наведеною у додатку М;

- складати акти індивідуального та комплексного випробування устаткування, інженерних систем, мереж і обладнання;

- оформляти виконавчу документацію - комплект робочих креслень із написами, зробленими особами, відповідальними за виконання будівельно-монтажних робіт, про відповідність виконаних у натурі робіт цим кресленням або змінам у них, внесеним за погодженням із замовником та проектувальником;

- вести облік збирання та видалення відходів і вторинної сировини;

- після завершення будівництва об'єкта скласти його архітектурно-технічний паспорт згідно із Законом України «Про архітектурну діяльність» та «Положенням про архітектурно-технічний паспорт об'єкта архітектури», паспорт технічного стану будівлі (споруди) згідно із НПАОП 45.2-1.01, енергетичний паспорт будинку згідно з ДБН В.2.6- 31.

Однак, як встановлено у ході перевірки, підтверджено у ході судового розгляду справи на підставі наявних у матеріалах справи доказів, зокрема фотофіксації та копій журналів, і не спростовано позивачем, останнім вимог викладених вище норм законодавства не дотримано. Твердження позивача про те, що надані до суду матеріали фотофіксації не дають змоги встановити де саме зроблені фотознімки судом вважаються недостатніми для того, щоб не прийняти матеріали фотофіксації як належні докази, оскільки кожен аркуш фотофіксації містить чіткий опис того, що саме зафіксовано та міститься на фото.

Суд, оцінивши наявні у матеріалах справи докази, дійшов висновку, що наведені позивачем доводи є непідтвердженими жодними доказами, твердження відповідача навпаки є такими, що підтверджуються наданими у ході судового розгляду справи доказами.

Таким чином, підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог та, як наслідок, відсутність підстав для їх задоволення.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 72, ч. 2 ст. 73, ст. 76, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Укрбудпроект 1» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов є таким, що не підлягає задоволенню.

Зважаючи, що у задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, - судові витрати не підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до норм КАС України у редакції, що діяла до 15.12.2017 р., розгляд справи здійснювався колегією суддів, а тому і рішення у даній справі прийнято колегією у складі трьох суддів.

Приймаючи до уваги викладене в сукупності, керуючись ст.ст. 72-73, 76-77, 143, 243-246, 255 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити повністю у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «НВФ Укрбудпроект 1».

Відповідно до ч. 1 ст. 293 КАС України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Головуючий суддя Ю.Т. Шрамко

Суддя Н.Г. Вєкуа

Суддя Д.А. Костенко