Справа № 820/5458/17
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2018-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 лютого 2018 р. Справа № 820/5458/17

Колегія суддів Харківського окружного адміністративного суду у складі головуючого судді Котеньова О.Г., суддів Біленського О.О., Супруна Ю.О.,

за участі секретаря судового засідання Блудової А.І.,

представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові адміністративну справу за адміністративним позовом Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Міністерства юстиції України про визнання протиправними дій, визнання незаконними та скасування наказів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач, Державний реєстратор речових прав на нерухоме майно - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, у якому, з урахуванням уточнень, просить суд:

- визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо призначення та проведення камеральної перевірки Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 в період з 26.06.2017 по 29.06.2017;

- визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №2212/7 від 26.06.2017 "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3";

- визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №2232/5 від 13.07.2017 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

В обґрунтування позовних вимог та у відповіді на відзив позивачем вказано, що порушення контролюючим органом процедури призначення та/або повідомлення суб'єкта перевірки про проведення щодо нього моніторингу реєстраційних дій та камеральної перевірки, які, на думку позивача, допущені відповідачем у межах спірних правовідносин, про які, як правило, стає відомо коли за результатами такої перевірки контролюючим органом вже вчинено певні ди чи прийнято певні рішення, мають наслідком визнання такої перевірки незаконною, а правових наслідків такої перевірки - недійсними.

Відповідач у відзиві на позов зазначив, що з урахуванням порушень, виявлених під час розгляду скарг ТОВ "СЕРВІСНИЙ ЦЕНТР ТРЕЙДІНГ" на дії позивача, Міністерство юстиції України відповідно до ст.37-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Порядку здійснення контролю у сфері державної реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2016 року №990 за результатами проведеної камеральної перевірки на підставі довідки комісії від 29.06.2017 прийняло Наказ №2232/5 від 13.07.2017 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно", який є правомірним.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, підтримав правову позицію, викладену у відзиві на позов, та просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ОСОБА_3 здійснює приватну нотаріальну діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю №8816, виданого Міністерством юстиції України 23.02.2012 та реєстраційного посвідчення про реєстрацію приватної нотаріальної діяльності №561 від 13.08.2015, виданого Головним територіальним управлінням юстиції у Харківській області.

Судом встановлено, що 26.06.2017 Міністерством юстиції України видано наказ №2212/7 "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3".

У період з 26.06.2017 по 29.06.2017 відповідачем проведено камеральну перевірку приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3

29.06.2017 Комісією складено довідку за результатами проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3.

Перевіркою встановлено порушення позивачем вимог статей 2, 3, 18, 24, 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", пунктів 12, 13 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127 та пунктів 12,1 3 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою КМУ від 26.10.2011 року №1141, на підставі чого Комісією запропоновано тимчасово заблокувати доступ державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 1 рік.

13.07.2017 Міністерством юстиції видано наказ №2232/5 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно", яким тимчасово заблоковано доступ державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 1 рік.

Надаючи правову оцінку рішенням та діям суб'єкта владних повноважень у межах спірних правовідносин, колегія суддів керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім вимогам ст.2 КАС України. Встановлення невідповідності діяльності суб'єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності може бути підставою для задоволення адміністративного позову, однак лише за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав, врегульовані Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (далі по тексту - Закон).

Відповідно до приписів статті 37-1 Закону контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами субєктів державної реєстрації прав.

За результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами субєктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи субєктів державної реєстрації прав.

У разі якщо в результаті проведеної перевірки державних реєстраторів чи субєктів державної реєстрації прав виявлено прийняття такими державними реєстраторами чи субєктами державної реєстрації прав рішень з порушенням законодавства, що має наслідком порушення прав та законних інтересів фізичних та/або юридичних осіб, Міністерство юстиції України вживає заходів до негайного повідомлення про це відповідних правоохоронних органів для вжиття необхідних заходів, а також заінтересованих осіб.

За результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи субєктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами субєктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення про: 1) тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи субєкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав; 2) анулювання доступу державного реєстратора, уповноваженої особи субєкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав; 3) притягнення до адміністративної відповідальності державного реєстратора, уповноваженої особи субєкта державної реєстрації прав; 4) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; 5) скасування акредитації субєкта державної реєстрації прав.

Технічний адміністратор Державного реєстру прав у день надходження рішень, передбачених пунктами 1 і 2 частини другої цієї статті, забезпечує їх негайне виконання.

Рішення, передбачені пунктами 3-5 частини другої цієї статті, виконуються Міністерством юстиції України протягом пяти робочих днів з дня їх прийняття.

У разі прийняття рішення про тимчасове блокування або анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав, скасування акредитації субєкта державної реєстрації прав Міністерство юстиції України вирішує питання про передачу на розгляд субєкту державної реєстрації прав, що забезпечує зберігання реєстраційних справ у паперовій формі, документів, що подані для проведення реєстраційних дій та перебувають на розгляді у відповідного державного реєстратора, акредитованого субєкта державної реєстрації прав.

Порядок здійснення контролю, проведення камеральних перевірок та критерії, за якими здійснюється моніторинг, визначаються Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення Мінюстом відповідно до Законів України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (далі - Закони) контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань визначено Порядком здійснення контролю у сфері державної реєстрації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2016 року № 990 (далі по тексту - Порядок).

Відповідно до пунктів 2-3 Порядку контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації здійснюється шляхом розгляду скарг, поданих відповідно до Закону України "Про звернення громадян", і обґрунтованих подань територіальних органів Мінюсту, а також моніторингу реєстраційних дій в реєстрах.

У разі виявлення під час розгляду скарг відповідно до Закону України "Про звернення громадян" і обґрунтованих подань територіальних органів Мінюсту чи моніторингу реєстраційних дій в реєстрах порушень порядку державної реєстрації контроль здійснюється шляхом проведення камеральної перевірки державних реєстраторів чи субєктів державної реєстрації з прийняттям обовязкових до виконання рішень, передбачених Законами.

Розгляд скарг здійснюється у строки, встановлені Законом України "Про звернення громадян".

Судом встановлено з наявних в матеріалах справи доказів та не заперечувалось представниками сторін, що у межах спірних правовідносин наказ Міністерства юстиції України №2212/7 від 26.06.2017 "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3" винесено на підставі скарг Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІСНИЙ ЦЕНТР ТРЕИДІНГ" від 24.04.2017 №№ 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 (вх.№№ 12958-0-33-17, 12962-0-33-17, 12965-0-33-17, 12975-0-33-17, 12974-0-33-[7, 12973-0-33-17, 12956-0-33-17, 12967-0-33-17, 12971-0-33-17, 12969-0-33-17 від 05.05.2017), які розглянуті Міністерством юстиції України відповідно до ст. 37-1 Закону.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про звернення громадян" громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Згідно з ч.4 ст.3 Закону України "Про звернення громадян" скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об'єднань громадян, посадових осіб.

Із системного аналізу вищенаведених приписів норм чинного законодавства колегія суддів приходить до висновку про те, що підставою для проведення камеральної перевірки на підставі ст.37-1 Закону у порядку, визначеному приписами Порядку №990, є скарга, подана відповідно до вимог Закону України "Про звернення громадян", тобто, скарга фізичної особи - громадянина України та інших осіб, визначених ст.1 вказаного Закону.

У той же час юридичні особи можуть оскаржити рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, субєкта державної реєстрації прав до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду у порядку, визначеному приписами ст.37 Закону.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до абз.2 п.1 Порядку №990 дія цього Порядку не поширюється на розгляд скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, субєкта державної реєстрації, територіального органу Мінюсту, що здійснюється відповідно до статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" і статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Оцінка правомірності наказу на проведення камеральної перевірки повинна надаватися із урахуванням достатності змісту наказу для висновків про фактичну підставу проведення відповідної перевірки.

Оскільки оскаржуваний наказ про проведення камеральної перевірки винесений на підставі ст.37-1 Закону, приписів Порядку №990 та скарг юридичної особи, що суперечить вимогам чинного законодавства, а тому позовні вимоги щодо скасування наказу Міністерства юстиції України №2212/7 від 26.06.2017 "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно з пунктами 6-7 Порядку камеральна перевірка проводиться на підставі наказу Мінюсту, яким утворюється комісія у складі не менше ніж трьох посадових осіб Мінюсту.

Наказ Мінюсту про проведення камеральної перевірки в обовязковому порядку розміщується на офіційному веб-сайті.

Копія наказу Мінюсту про проведення камеральної перевірки надсилається протягом трьох робочих днів з дня його прийняття разом із супровідним листом державному реєстратору та/або субєкту державної реєстрації.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

До суду не надано доказів дотримання відповідачем приписів п.7 Порядку та направлення копії наказу Мінюсту про проведення камеральної перевірки протягом трьох робочих днів з дня його прийняття разом із супровідним листом позивачу.

Опублікування на офіційному веб-сайті наказу Мінюсту про проведення камеральної перевірки не може слугувати єдиним свідченням дотримання відповідачем у межах спірних правовідносин принципу гласності, визначеному ст.2 КАС України.

Колегія суддів зазначає, що порушення відповідачем процедури повідомлення позивача про проведення камеральної перевірки щодо нього позбавило державного реєстратора можливості реалізувати право оскаржити рішення Міністерства юстиції України про проведення перевірки до її початку.

Встановлені судом обставини свідчать про порушення Міністерством юстиції України процедури призначення та проведення камеральної перевірки реєстраційних дій позивача, окрім того, судом встановлено невідповідність наказу про проведення камеральної перевірки позивача вимогам чинного законодавства, а тому позовні вимоги щодо визнання протиправними дій Міністерства юстиції України щодо призначення та проведення камеральної перевірки Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 в період з 26.06.2017 по 29.06.2017 підлягають задоволенню.

Відповідно до пунктів 9-10 Порядку №990 результати камеральної перевірки оформляються довідкою, яка підписується усіма членами комісії. За результатами проведеної камеральної перевірки Мінюст на підставі довідки комісії приймає мотивоване рішення відповідно до Законів у формі наказу.

Колегія суддів, проаналізувавши вищенаведені приписи норм чинного законодавства, приходить до висновку про те, що лише дотримання балансу публічних і приватних інтересів може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З наказом про перевірку, відомостями про дату її початку та місце проведення державний реєстратор має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку.

Невиконання вимог чинного законодавства щодо надіслання наказу про проведення камеральної перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Зазначена правова позиція суду відповідає правовій позиції Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, викладеній у постанові від 27.01.2018 №21-425а14.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Стаття 6 КАС України встановлює, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об'єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов'язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02).

Отже, "ефективний засіб правого захисту" у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є скасування наказу Міністерства юстиції України №2232/5 від 13.07.2017 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

Колегія суддів зазначає, що за своєю суттю правовий акт управління це державно-владне волевиявлення, що містить управлінське рішення із приписом, адресованим іншим суб'єктам права. Визнаючи акт протиправним, суд констатує відсутність у ньому цих сутнісних рис та його нездатність регулювати суспільні відносини. У разі визнання акта незаконним суд повинен скасувати його, якщо він є актом індивідуальної дії, або визнати нечинним, якщо він є нормативно-правовим актом, про що зазначити у резолютивній частині постанови.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 5-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Адміністративний позов Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Міністерства юстиції України (, вул.Городецького, буд.13, м.Київ, 01001) про визнання протиправними дій, визнання незаконними та скасування наказів - задовольнити.

Визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо призначення та проведення камеральної перевірки Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 в період з 26.06.2017 по 29.06.2017.

Визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №2212/7 від 26.06.2017 "Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3".

Визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №2232/5 від 13.07.2017 "Про тимчасове блокування доступу державного реєстратора приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України (, вул.Городецького, буд.13, м.Київ, 01001) на користь Державного реєстратора речових прав на нерухоме майно - приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 (просп.Незалежності, буд.5, м.Харків, 61058) судовий збір у сумі 1920 (одна тисяча дев'ятсот двадцять) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 19 лютого 2018 року.

Головуючий суддя Котеньов О.Г.

Судді Біленський О.О.

ОСОБА_4