Справа № 127/21665/17
Суддя: Прокопчук А. В.
Дата ухвалення: 2018-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/127/881/17
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

19 лютого 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Прокопчук А.В.,

при секретарі - Крижанівському В.В.,

за участю представника позивача Олексюк Т.С.,

відповідача ОСОБА_1.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці адміністративну справу за позовом Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради до ОСОБА_1, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство власників гаражів "Зв'язківець", про знесення самочинно збудованого гаража,-

В С Т А Н О В И В:

Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1., третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство власників гаражів "Зв'язківець", про знесення самочинно збудованого гаража.

Позовні вимоги мотивовані тим, що в квітні 2015 року Департаментом архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради було здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та правил ОСОБА_1. по АДРЕСА_1. За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_1 самочинно збудував гараж за вищевказаною адресою без розробленої проектної документації, в зв'язку з чим його було притягнуто до адміністративної відповідальності. Також відповідачу надано припис про усунення порушень вимог законодавства з вимогою привести зазначений об'єкт до вимог чинного законодавства строком до 21.12.2015р. Дані вимоги ОСОБА_1. не були виконані, в результаті чого на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. Даний штраф був сплачений. На думку позивача, відповідач систематично ігнорує та порушує законодавство в сфері містобудування, зокрема не вчиняє дій щодо належним чином оформлення документації на гараж. Враховуючи вищевикладене, Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернувся до суду з даним позовом та просить зобов'язати ОСОБА_1. знести за власний рахунок гараж по АДРЕСА_1 ідентифікованого за НОМЕР_1, а також стягнути з відповідача судові витрати.

В судовому засіданні представник позивача Олексюк Т.С. позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Просила позов задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, надав письмові пояснення та зазначив, що він є членом ТВГ "Зв'язківець". Як повноправний член даного товариства ним було сплачено кошти на потреби товариства для виготовлення технічної документації та відведення земельної ділянки для ТВГ "Зв'язківець". Ділянка під забудову гаража була надана йому згідно рішення правління зазначеного товариства після проведення жеребкування щодо надання номерів ділянок під забудову гаражів. Однак, після побудови гаража до ОСОБА_1. почали надходити вимоги від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції про сплату штрафів, які він сплачує. Таким чином, голова ТВГ "Зв'язківець" ОСОБА_2. ввів його в оману, чим наніс матеріальний збиток. Просив відмовити в задоволенні даного позову.

В судовому засіданні представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариства власників гаражів "Зв'язківець" - ОСОБА_2. позов визнав та пояснив, що в зв'язку з усуненням виявлених порушень під час перевірки інспектором Департаменту державного архітектурного контролю в м. Вінниці в квітні 2015 року були складені приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідач ОСОБА_1 заплатив штраф за порушення вищезазначених норм. Також він є членом ТВГ «Зв'язківець». Його гараж межує з межами товариства. Додатково зазначив, що з метою усунення виявлених порушень ТВГ «Зв'язківець» звертався до Вінницької міської ради з клопотанням надати ТВГ «Зв'язківець» дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність, збільшивши площу ділянки №1 з 0,5138 га на 0,5819 га, однак йому було відмовлено. На думку представника третьої особи, саме Вінницька міська рада є винною в тому, що спірний гараж не оформлено належним чином. На закінчення розгляду справи не з'явився з невідомих причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Вислухавши пояснення представника позивача Олексюк Т.С., відповідача ОСОБА_1., дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З витягу з рішення Вінницької міської ради від 23.01.2015 року №200, ТВГ "Зв'язківець" надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок (у власність), розташованих по АДРЕСА_1 - орієнтованою площею 0,5138 га, на яких розташовані належні заявнику об'єкти нерухомого майна, за рахунок земель комунальної власності (а.с. 56-57). План розташування даної земельної ділянки було виготовлено ДП "Поділлягеодезкартографія" 22.07.2015 року (а.с. 58).

Судом встановлено, що 6 квітня 2015 року головних державних інсекторів інспекційного відділу у м. Вінниці Куленко С.І., Табунчик П.В., Сороку Д.В. було направлено для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо будівництва гаражів біля житлових будинків АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Так, за результатами перевірки встановлено, що на території в лісній зоні в наявності знаходяться гаражі, які збудовані забудовниками: ОСОБА_3., ОСОБА_4., ОСОБА_1. відповідно до довідок виданими Товариством гаражного товариства "Зв'язківець" були збудовані в період з 2008 по 2010 роки. Дані роботи є порушенням ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Частиною 1ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". Однак, будь-яких дозвільних документів відповідачу на будівництво на вказаній земельній ділянці не надавалось.

Дані порушення знайшли своє відображення в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.04.2015 № 375-ПП (а. с. 8-9), протоколі про адміністративне правопорушення від 21.04.2015 року (а.с. 11-12).

За фактом вчинення правопорушення, забудовнику, відповідачу по справі, винесено припис №18 від 21.04.2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а. с. 10) з визначенням строку на добровільне виконання до 21.12.2015 року.

За матеріалами перевірки по факту вчиненого правопорушення постановою по справі про адміністративне правопорушення №141 від 29.04.2015 року ОСОБА_1. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. (а. с. 13-14). Слід зазначити, що відповідачем було добровільно оплачено даний штраф, що підтверджується квитанцією №20 від 30.04.2015 року (а.с. 18).

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року - позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Однією з підстав для проведення позапланової перевірки є виявлення факту самочинного будівництва об'єкта. Департаментом 28.01.2016 року здійснено позапланову перевірку виконання відповідачем вимог припису від 21.04.2015 року.

За результатами перевірки встановлено, що вимоги припису не виконано, а саме не оформлено належним чином документацію на гараж по АДРЕСА_1, що є порушенням вимоги п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Даний факт підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 28.01.2016 року (а. с. 15).

Згідно постанови №29 по справі про адміністративне правопорушення від 10.02.2016 року, ОСОБА_1. було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100,00 грн. (а.с. 16-17), який відповідачем добровільно оплачений, про що не заперечували в судовому засіданні сторони.

Також, судом встановлено, що ОСОБА_1 являється членом Товариства власників гаражів "Зв'язківець" з 1999 року. Датою забудови ним гаража є 2008-2010 р. (а.с. 48).

Отже, факт самочиного зведення відповідачем гаражу по АДРЕСА_1, ідентифікованого за НОМЕР_1, підтверджується матеріалами справи, а також не заперечується відповідачем.

Слід зазначити, що Товариство власників гаражів "Зв'язківець" зверталося до Вінницької міської ради з клопотанням про збільшення площі ділянки №1 до 0,5819 га, у зв'язку з самочинним виконанням будівельних робіт. Проте, йому було відмовлено рішенням Вінницької міської ради № 2330 від 30.10.2015р. (а.с. 54).

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок), визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 16 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку).

Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, об'єкти будівництва є самочинними у випадках наявності однієї із вказаних умов:

-збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- збудовані або будуються без належно затвердженого проекту;

- збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

При цьому, випадки, у яких можливе постановлення судом рішення про знесення самочинного будівництва, визначені частинами 4, 7 статті 376 ЦК України та статтею та статтею 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Згідно з частинами 4, 7 статті 376 ЦК України, якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.

Отже, за змістом вказаних норм постановлення судом рішення про знесення самочинного будівництва може мати місце у разі:

- якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб;

- істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб;

- істотного порушення будівельних норм і правил.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Разом з тим, судом встановлено, що підставою для звернення до суду Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради став виявлений перевіркою факт, що відповідач без дозвільної документації на землю та без розробленої чинним законодавством проектної документації, здійснив роботи з будівництва гаражу.

Такі висновки зафіксовані в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.04.2015 № 375-ПП (а. с. 8-9), оформленого за наслідком проведеної позапланової перевірки дотримання ОСОБА_1. вимог законодавства при здійсненні будівництва господарської будівлі (гараж).

Крім того, зазначена в акті перевірки інформація, свідчить про проведення відповідачем будівельних робіт за вищезазначеною адресою без відповідних дозволів, чим порушено п. 2 розділ 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Вказаний факт не заперечувався і відповідачем в судовому засіданні.

Таким чином, аналізуючи викладені в акті перевірки від 21.04.2015 № 375-ПП (а. с. 8-9) порушення, допущені відповідачем при здійсненні будівництва вищезазначеної господарської будівлі (гаражу), останні слід кваліфікувати як самочинне будівництво, тобто проведення будівництва за відсутності відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи.

Пунктом 22 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)", під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Статтею 11 Закону України "Про будівельні норми" визначено, що застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов'язковим для усіх суб'єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність.

Відповідно до змісту ст. 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього і воно за рішенням суду підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

Як уже зазначалось судом, відповідно до статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Щодо прохання відповідача, висловленого в клопотанні (а.с. 59-60), про зобов'язання голову правління ТВГ «Зв'язківець» Кіпоренка В.М. відшкодувати всі понесені ним матеріальні збитки, то суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Так, відповідно до норм КАС України, відповідач не має права ставити вимоги до третіх осіб. В даному випадку дана вимога має розглядатися як окремий позов.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 7 КАС України, суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення.

У п.26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п.23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради до ОСОБА_1. про знесення самочинно збудованого гаража знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, враховуючи положення вищевказаної статті, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав стягнення з відповідача на користь позивача витрат пов'язаних зі сплатою судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. 376 ЦК України, ст.ст. 6, 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ч. 1ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", п. 22 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України", ст.ст. 2, 5-9, 19, 72, 77 139, 241-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради до ОСОБА_1, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство власників гаражів "Зв'язківець", про знесення самочинно збудованого гаража - задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії НОМЕР_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_3, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1) знести за власний рахунок гараж по АДРЕСА_1 ідентифікованого за НОМЕР_1.

Рішення може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Вінницький міський суд Віницької області протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення виготовлений 20.02.2018 року.

Суддя: