Справа № 826/3561/17
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2018-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 січня 2018 року № 826/3561/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Борсуковській А.О.,

за участю представників сторін:

представника позивача: Галай Г.С.,

представника відповідача: Маланчук В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Територіальне міжгосподарче об'єднання «Ліко-Холдінг»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11/17/073-1323 від 16.02.2017 року, визнання протиправним та скасування припису від 06.02.2017 року,-

ВСТАНОВИВ:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Територіальне міжгосподарче об'єднання "Ліко-Холдінг" (далі - позивач) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11/17/073-1323 від 16.02.2017 року, визнання протиправним та скасування припису від 06.02.2017 року.

В обґрунтування заявлених позовних вимог вказав на те, що відповідачем порушено порядок проведення перевірки державного архітектурно-будівельного контролю позивача, оскільки під час такої перевірки та під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем у матеріалах справи наведено недостовірні дані щодо одержання відмови позивача від одержання акту.

Крім того, зазначив, що припис відповідача про усунення порушень вимог законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року та постанова № 11/17/073-1323 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2017 щодо визнання ТОВ "Територіальне міжгосподарче об'єднання "ЛІКО-ХОЛДІНГ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 4 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" прийняті з грубим порушенням вимог Порядку здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, а встановлена Постановою невідповідність діяльності товариства вимогам пункту 1 частини п'ятої статті 26, частини першої статті 31, пункту 8 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також статті 23 Закону України "Про архітектурну діяльність", пункту 4.1. ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" ДБН А.2.2.-3-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, не підтверджена фактичними обставинами справи, спростовується наявними у позивача та доданими до позову документами.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги, просив їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши на їх безпідставність з підстав, зазначених у письмових запереченнях на позовну заяву.

Вказав на те, що під час перевірки позивача було встановлено, що проектна документація останнього розроблена та затверджена з порушенням містобудівного законодавства, та з істотними порушеннями будівельних норм і правил, що у відповідності до статті 376 Цивільного кодексу України є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, а відтак встановлені порушення слугували підставою для прийняття спірних припису та постанови про накладення штрафу.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач є замовником будівництва житлових будинків та об'єктів соціально-культурного призначення (VI) на вулицях Академіка Костичева, Академіка Вільямса, Маршала Конєва у Голосіївському районі м. Києва.

Відповідачем на адресу позивача було направлено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року (одержаний за допомогою засобів поштового зв'язку 09.02.2017 року). Згідно з вказаними приписом позивачу у строк до 10.05.2017 року необхідно було усунути недостовірність даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт із реконструкції нежилих приміщень з № 1 по № 4 (групи приміщень № 693, з № 1 по № 7 (групи приміщень № 694), з № 1 по № 12 (групи приміщень № 690) з їх об'єднанням та влаштуванням прибудови під магазин продтоварів в секції № 1 А житлового будинку на вул. Академіка Вільямса, 19/14 у Голосіївському районі м. Києва, зареєстрованої відповідачем 17.08.2016 року за № KB 90 стосовно техніко-економічних показників та містобудівних умов та обмежень.

Вказаний припис винесено Головним державним інспектором інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Гончарук Ю.М. за результатами позапланової перевірки на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 року.

Актом перевірки від 06.02.2017 року встановлено порушення позивачем вимог частини другої статті 5, частини другої статті 26, пункту 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Крім того, на підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 року, припису про усунення порушень вимог законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року відповідачем було прийнято постанову №11/17/073-1323 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2017 року.

На думку позивача, проведення позапланової перевірки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було здійснено з порушенням вимог Порядку здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011р. №553.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553).

Вказаним порядком визначено, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

В пункті 13 Порядку №553 встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, в даному випадку, відповідач зобов'язаний був провести перевірку лише за обов'язкової участі позивача.

Згідно із пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 21 Порядку №553 визначено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, обов'язковою умовою для правомірності проведеної перевірки є пред'явлення перед початком такої перевірки уповноваженій особі позивача посадовою особою відповідача службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки та проведення перевірки у присутності позивача або його представника, а також оформлення результатів перевірки актом на підставі якого у разі виявлення порушень вимог законодавства виноситься припис, протокол та постанова.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, позивач стверджує, що позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Територіального міжгосподарчого об'єднання "Ліко-Холдінг" м.Київ, Голосіївський район, вул.Маршала Конєва, 8, кабінет №71, товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОФІТ РЕСУРС" м.Київ, Голосіївський була проведена без участі представника позивача.

Відповідач стверджує, що при проведенні перевірки уповноваженої особою замовника будівництва Перепелицею С.Ф. було подано посадові особі Департаменту копії сторінок паспорту, що підтверджує, на думку відповідача, факт присутності уповноваженої особи замовника будівництва під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому відповідач, послався на договір доручення від 08.09.2016 року №10 про надання послуг з виконання функцій представництва замовника, за умовами якого замовник будівництва ТОВ "ТМО "Ліко-Холдінг" доручає представнику ТОВ "Ф.Д.К." представляти інтереси замовника при виконанні будівельно-монтажних робіт, спрямованих на будівництво прибудови до нежитлових приміщень на об'єкті: реконструкція нежилих приміщень з №1 по №4 (групи приміщень №693) з №1 по №7 (групи приміщень №694), з №1 по №12 (групи приміщень №690) з їх об'єднанням та влаштуванням Вільямся, 19/14 у Голосіївському районі м.Києва.

Водночас. позивач стверджує, що згідно інформації наданої позивачу ТОВ "Ф.Д.К." жоден уповноважений представник останнього не був присутній під час здійснення відповідачем позапланової перевірки, не одержував жодних повідомлень про здійснення такої перевірки.

Суд погоджується з доводами відповідача, що останній не зобов'язаний завчасно повідомляти про проведення перевірки, водночас, відповідач не має права приступити до проведення перевірки без вручення уповноваженій особі суб'єкта містобудування направлення для проведення позапланової перевірки, тобто відповідач був зобов'язаний повідомити позивача про проведення перевірки перед її початком, вручивши позивачу направлення.

Проте, відповідач не надав суду копії направлення для проведення позапланової перевірки та доказів його вручення уповноваженій особі позивача, тобто відповідач приступив до перевірки дотримання позивачем вимог законодавства без повідомлення останнього про таку перевірку, що суперечить Порядку №553.

Враховуючи вищенаведені правові норми, колегія суддів приходить до висновку, що відповідач порушив порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки не вручив позивачу направлення на проведення перевірки та провів перевірку у присутності осіб, які не є уповноваженими особами позивача (доказів зворотнього суду не надано), у зв'язку з чим позивач був позбавлений можливості подавати свої докази чи заперечення при проведенні перевірки.

Щодо встановлених актом перевірки порушень позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності слід зазначити наступне.

У відповідності до Постанови постанову № 11/17/073-1323 про накладання штрафу з. правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2017 року, відповідачем було визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом четвертим пункту 5 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

Вказана норма передбачає притягнення до відповідальності суб'єкта містобудування, який є замовником будівництва, за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про почато виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вказана постанова винесена за результатами розгляду матеріалів справи про порушення у сфері містобудівної діяльності на підставі акту позапланової перевірки від 06.02.2017 року, припису від 06.02.2017 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 року.

Відповідно до частини четвертої статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Так, згідно зі статтею 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після зокрема, видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу не виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорії складності.

Відповідно до пункту 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

- реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів І - III категорії складності;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

Рішенням XI сесії IV скликання Київської міської ради від 23.12.2004 року від 24 листопада 2005 року № 460/2921 було затверджено проект відведення земельної ділянки щодо відведення земельної ділянки товариству з обмеженою відповідальністю «Територіальне міжгосподарче об'єднання ЛІКО-ХОЛДІНГ» для будівництва, експлуатації та обслуговування житлових будинків та об'єктів соціально-культурного призначення на вулицях Академіка Костичева, Академіка Вільямса, Маршала Конєва у Голосіївському районі м. Києва, та вирішено передати Позивачу під вказані цілі у короткострокову оренду на 5 років земельну ділянку площею 4,67 га (в тому числі площею 0,26 га в межах прибережної захисної смуги) за рахунок земель запасу житлової та громадської забудови.

На підставі зазначеного рішення позивачем в установленому порядку укладено з Київської міською радою договір оренди земельної ділянки, який в подальшому було поновлено за рішенням Київської міської ради від 29 грудня 2011 року № 1093/7329.

Для будівництва багатоповерхових житлових будинків та об'єктів соціально-культурного призначення (IV) на вулицях Академіка Костичева, Академіка Вільямса, Маршала Конєва у Голосіївському районі м. Києва Позивачем було в установленому порядку одержано вихідні дані на проектування, розроблено проектну документацію та одержано Дозвіл на виконання будівельних робіт: 17.03.2011 року № 2410-Гл.

Після завершення будівництва житлового будинку на вул. Академіка Вільямса, 19/14 у Голосіївському районі м. Києва, в тому числі, нежитлових приміщень у його складі, інвестором та позивачем, як замовником будівництва було прийняте рішення стосовно проведення їх реконструкції.

Як свідчать додані до позову документи, Декларація про початок виконання будівельних робіт була зареєстрована відповідачем 17.08.2016 року.

З аналізу положень пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, вбачається, що перевірка достовірності даних у декларації про початок виконання будівельних робіт повинна бути проведена протягом трьох місяців з дня подання зазначеної декларації, шляхом проведення позапланової перевірки. Однак, відповідачем не була у тримісячний строк проведена позапланова перевірка достовірності даних у поданій позивачем декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частиною восьмою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 1 згаданого Закону містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією

Згідно з частинами першою та третьою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

З матеріалів справи вбачається, що з урахуванням прийнятого рішення про здійснення реконструкції нежитлових приміщень було розроблено проектну документацію щодо об'єкта будівництва: «Реконструкція нежилих приміщень з № 1 по № 4 (групи приміщень № 693) з № 1 по № 7 (групи приміщень № 694) з № 1 по № 12 (групи приміщень № 690) з їх об'єднанням та влаштуванням прибудови під магазин продтоварів в секції № 1 А житлового будинку на вул. Академіка Вільямса, 19/14 у Голосіївському районі м. Києва.

При цьому, організація розробки проектної документації щодо такої реконструкції здійснювалось позивачем з урахуванням наявних містобудівних умов і обмежень, виданих позивачу, у зв'язку із здійсненням забудови земельних ділянок, розташованих в межах вулиць Академіка Костичева, Академіка Вільямса, Маршала Конєва у Голосіївському районі м. Києва.

Станом на час розгляду даної справи, будівництво житлових будинків в межах вулиць Академіка Костичева, Академіка Вільямса, Маршала Конєва у Голосіївському районі м. Києва не завершене.

З огляду на те, що проектною організацією вказаний вище об'єкт будівництва був віднесений до III категорії складності, зважаючи на вимоги статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експертиза проектної документації щодо об'єкта будівництва: «Реконструкція нежилих приміщень з № 1 по № 4 (групи приміщень № 693 з № 1 по № 7 (групи приміщень № 694) з № 1 по № 12 (групи приміщень № 690) з їх об'єднанням та влаштуванням прибудови під магазин продтоварів в секції № 1 А житлового будинку на вул. Академіка Вільямса, 19/14 у Голосіївському районі м. Києва» не проводилась.

Відтак, зазначена позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої відповідачем 17 серпня 2016 року, інформація про містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не є фактом наведення недостовірних даних у декларації, а є повідомленням відповідача про можливість виконання будівельних робіт на підставі проектної документації щодо проведення реконструкції, розробленої згідно виданих позивачу та чинних до кінця будівництва містобудівних умов та обмежень.

Щодо невідповідності площ нежитлових приміщень вказаних у різних частинах проектної документації (власне у проектній документації та техніко-економічних показниках) позивача, про що зазначено відповідачем в акті перевірки, то з урахуванням того, що різні площі наведені виключно у проектній документації, така невідповідність є нічим іншим, як технічною помилкою, допущеною у проектній документації.

При цьому, Декларація про початок виконання будівельних робіт, зареєстрована відповідачем 17.08.2016 року містить дані щодо площ, які відповідають даним розробленої та затвердженої проектної документації.

З огляду на наведене, допущення позивачем технічної помилки у проектній документації (невідповідність площ нежитлових приміщень у різних її розділах) та правильне зазначення площ у Декларації про початок будівельних робіт, не можна вважати недостовірними даними, наведеними позивачем у такій Декларації.

Крім того, у матеріалах справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності наведено різні дані стосовно назви та місцезнаходження об'єкта будівництва позивача. Так, відповідачем безпідставно у окремих документах, зокрема у Протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.02.2017 року вказано, що позивачем здійснюється реконструкція нежитлових приміщень, розташованих по вул. Антоновича у Голосіївському районі м. Києва, що не дає можливості встановити відносно діяльності позивача на якому саме об'єкті винесено зазначений протокол.

Крім того, з урахуванням невідповідностей, що містяться у документах, складених відповідачем не вбачається можливим чітко встановити у чому саме полягали допущені позивачем порушення вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Наведене вказує на комплексне порушення відповідачем вимог Закону № 3038-VI та Порядку № 553 під час прийняття спірних актів індивідуальної дії (приписів та наказу), що дає суду підстави зробити висновок про протиправність спірних приписів та наказу відповідача, а отже про наявність підстав для їх скасування.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, а також доводи стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 6, 8, 9, 77, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Територіальне міжгосподарче об'єднання «Ліко-Холдінг» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушень вимог законодавства України у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.02.2017 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову №11/17/073-1323 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.02.2017 щодо визнання товариства з обмеженою відповідальністю «Територіальне міжгосподарче об'єднання «Ліко-Холдінг» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Територіальне міжгосподарче об'єднання «Ліко-Холдінг», сплачений ним судовий збір у розмірі 3760,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення буде виготовлено протягом десяти днів.

Суддя Є.В. Аблов