Справа № 807/825/17
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2018-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2018 рокуЛьвів№ 876/263/18

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Кушнерика М.П., Мікули О.І.,

з участю секретаря Федчук М.Р.,

представника третьої особи ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 в особі представника ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, третя особа ОСОБА_4, про визнання протиправним та скасування рішення,-

суддя в 1-й інстанції Калинич Я.М.,

час ухвалення рішення 14.12.2017 року о 14:55,

місце ухвалення рішення м. Ужгород,

дата складання повного тексту рішення невідома,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулася в суд з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, третя особа ОСОБА_4, про визнання протиправним та скасування рішення УДАБІ у Закарпатській області від 07.10.2016 року.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року позовну заяву залишено без розгляду у звязку з пропуском строку звернення до суду.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, та невстановлення всіх обставин справи, просить оскаржувану ухвалу скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що про існування оскарженого рішення позивачці стало відомо тільки 22 лютого 2017 року після подання відповідних документів прокуратурою Закарпатської області у справі № 807/2347/15. А тому вважає, що строк на звернення до адміністративного суду нею пропущено з поважних причин і такий строк підлягає поновленню.

В судовому засіданні представник третьої особи проти апеляційної скарги заперечила, просить оскаржуване рішення залишити без змін з мотивів його законності та обґрунтованості.

Інші учасники справи в судове засідання на виклик суду не з'явилися, хоча належним чином були повідомленні про місце та час розгляду справи, подали заяви про розгляд справи у їхню відсутність, а тому колегія суддів вважає можливим розглянути дану справу за їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 112 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Право громадянина на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропущення строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які не залежать від волевиявлення особи, та повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Крім того, з прецедентного права Європейського Суду про те, що «право на суд», з яких право на доступ є одним з аспектів, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні. Тим не менше, ці обмеження не повинні обмежувати або зменшити доступ людини таким чином або в такій мірі, що сама суть права знеціниться; такі обмеження не будуть сумісні положеннями Конвенції, якщо вони не переслідують законну мету або якщо немає розумної пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).

Як випливає з рішення Європейського Суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв'язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Белет проти Франції Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

З аналізу оскаржуваного рішення суду першої інстанції вбачається, що залишаючи адміністративний позов без розгляду суд першої інстанції вказав, що право на звернення до суду у ОСОБА_2 виникло 7 жовтня 2016 року тобто у момент прийняття оспорюваного рішення і позивачем допущено пасивну поведінку, яка проявилася в тому, що тривалий час, зокрема з 7 жовтня 2016 року по 22 лютого 2017 року та з 22 лютого 2017 року по 7 липня 2017 року остання не цікавилася станом справ, що повязані з захистом її порушених прав чи інтересів, а також не вчиняла жодних дій спрямованих на їх захист, а відтак немає підстав для поновлення строку.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки оскаржуване рішення УДАБІ у Закарпатській області від 07.10.2016 року було прийнято в ході здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за наслідком камеральної перевірки управління архітектури та містобудування Ужгородської міської ради.

Згідно пп.23,24 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19 серпня 2015 року (надалі Порядок), За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається обєкту нагляду, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який проводив перевірку.

Як вбачається з п.32 Порядку, якщо рішення обєкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення обєкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається обєкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення. Інформація про скасування або зупинення дії рішення обєкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Таким чином, колегія суддів наголошує, що УДАБІ у Закарпатській області за наслідком перевірки не надсилала свого рішення про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки особі, якій такі містобудівні умови видавалися і скасовуються даним рішенням, тобто позивачці ОСОБА_2

Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що під час розгляду питання поновлення строку звернення ОСОБА_2 з адміністративним позовом до суду не було встановлено пропуску строку звернення без поважних причин.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції передчасно дійшов висновку про пропущення строку звернення до суду, оскільки не дослідив належним чином обставини звернення позивача з вказаними вище позовними вимогами та час з якого позивачка дізналася про оскаржуване рішення.

При цьому, наявність в провадженні Закарпатського окружного адміністративного суду справ, сторонами у яких були Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області та ОСОБА_2 і предметом розгляду яких були дозвільні документи на об'єкт за адресою: м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 11, не підтверджують факту обізнаності позивачки з оскаржуваним наказом.

Додатково колегія суддів зазначає, що укладення 23.04.2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 договору купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,05 га за адресою м. Ужгород, вул. Фединця, буд. 11, і вирішення питання наявності чи відсутності порушення прав ОСОБА_2 в звязку з цим, ніяким чином не впливає на виріщення питання строку звернення до суду.

Згідно зі ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне зясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відтак, оскаржувана ухвала про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, а справа направленню до суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 112, 293,294,308,310,312,320,321,325,328,329 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2017 року у справі № 807/825/17 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_6
судді ОСОБА_7
ОСОБА_8
Повне судове рішення виготовлене 15 лютого 2018 року.