Справа № 804/146/17
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2017-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2017 р. Справа № 804/146/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого суддіОСОБА_1,
секретаря судового засіданняОСОБА_2,
представника позивача ОСОБА_3,
представника відповідача ОСОБА_4,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» до Дніпродзержинської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій,
10 січня 2017 року Асоціація «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» (далі - позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпродзержинської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області (далі Дніпродзержинська ОДПІ Головного управління ДФС у Дніпропетровській області-відповідач), в якому просить суд: визнати протиправними дії відповідача по проведенню камеральної перевірки Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» на підставі ст. 76 та п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 лютого 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі № 804/146/17 та призначено її до розгляду на 24.02.2017 року. Останнє судове засідання відбулося 14.03.2017.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив, просив суд в задоволенні позову відмовити.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідачем проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних відображених в податковій звітності з ПДВ за грудень 2015 року, квітень, червень, липень 2016 року Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж», за результатами якої складено акт від 07.09.2016 № 1957/342/04-03-12-01-32816042
Вищезазначеним актом перевірки встановлені порушення термінів реєстрації податкових накладних, визначених п.п. 201.10 ст. 201 розділу V Податкового кодексу України. Відповідальність передбачена п.п. 120-1.1 ст. 120-1, розділу ІІ Податкового кодексу України.
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами суд виходить з такого.
Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.п.75.1.1 п.75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального..
Відповідно до п.76.1, п. 76.2 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статты 86 цього Кодексу.
Пунктом 86.2 ст.86 ПК України визначено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Під час камеральних перевірок аналізуються розбіжності, виявлені за результатами електронної обробки (звірки) податкової звітності з податку на додану вартість та обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних, реєстрів виданих та отриманих податкових накладних, зокрема:
1) розбіжності при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість:
арифметико-логічні помилки при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість (додатків);
даних податкової декларації з податку на додану вартість та додатками до неї;
2) розбіжності між даними податкової декларації з податку на додану вартість та реєстром виданих та отриманих податкових накладних;
3) розбіжності між даними реєстрів виданих та отриманих податкових накладних та даними митних органів;
4) розбіжності між даними реєстру виданих та отриманих податкових накладних та Єдиного реєстру податкових накладних;
5) розбіжності між податковими зобовязаннями та податковим кредитом контрагентів (по заниженню податкових зобовязань; по завищенню податкового кредиту) за даними розшифровок;
6) розбіжності за результатами співставлення даних реєстрів виданих та отриманих податкових накладних контрагентів (у виданих податкових накладних; в отриманих податкових накладних);
7) розбіжності за результатами обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідне розяснення надано в листі ДПА України від 23.03.2011 №8073/7/16-1617.
Отже, з аналізу наведеного, суд приходить до висновку, що під час проведення камеральної перевірки досліджується податкова звітність платника податку та дані автоматизованих систем та реєстрів податкового органу, перевірка проводиться у приміщенні такого податкового органу без виклику платника, за висновками перевірки контролюючий орган може встановити порушення вимог податкового законодавства, про що складається акт перевірки.
Суд не приймає до уваги доводи позивача про порушення відповідачем 30-денного строку, передбаченого для проведення камеральної перевірки з огляду на таке.
Відповідно до п. 200.10 ст. 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Згідно з п. 76.3 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
На підставі викладеного, камеральна перевірка Дніпродзержинською ОДПІ Головного управління ДФС у Дніпропетровській області була проведена в межах 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку фактичного подання податкової декларації за липень 2016 року.
Також, суд не приймає до уваги доводи позивача про те, що він не отримував акт камеральної перевірки та відсутність доказів його направлення, що свідчить про порушення відповідачем передбачених ст. 42, п. 86.2 ст. 86 ПК України строків та порядку його направлення, з огляду на таке.
Відповідно до п. 42.2 ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем згідно п. 42.2 ст. 42 ПК України надіслано засобами поштового звязку акт камеральної перевірки від 07.09.2016 №1957/342/04-03-12-01-32816042 на податкову адресу позивача, а саме: Дніпропетровськ область, м. Камянське, тупик Шкільний, б.3. Проте, поштовий конверт повернувся до податкового органу як не вручений за закінченням терміну зберігання.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що камеральна перевірка Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» здійснена з дотриманням порядку її проведення, Дніпродзержинська ОДПІ Головного управління ДФС у Дніпропетровській області діяла на підставі, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.
В силу вимог пункту 102.1 статтi 102 ПК України, яка регулює строки давностi та їх застосування, контролюючий орган має право самостiйно визначити суму грошових зобовязань платника податкiв у випадках, визначених цим Кодексом, не пiзнiше закiнчення 1095 дня, що настає за останнiм днем граничного строку подання податкової декларацiї та/або граничного строку сплати грошових зобовязань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларацiя була надана пiзнiше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобовязань, платник податкiв вважається вiльним вiд такого грошового зобовязання, а спiр стосовно такої декларацiї та/або податкового повiдомлення не пiдлягає розгляду в адмiнiстративному або судовому порядку.
У разi подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларацiї контролюючий орган має право визначити суму податкових зобовязань за такою податковою декларацiєю протягом 1095 днiв з дня подання уточнюючого розрахунку.
Відповідно до п. 200.10 ПК України протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.
У відповідності до п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Відповідно до вказаного пункту ст. 201 ПК України, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Положеннями п.201.1 наведеної норми ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобовязань платник податку зобовязаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За наслідками камеральної перевірки посадовою особою відповідача встановлено порушення термінів реєстрації вищезазначених податкових накладних, які зареєстровані в ЄРПН з порушенням граничного терміну реєстрації.
У відповідності до положень ст. 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обовязок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Оскільки дата реєстрації податкових накладних є складовою частиною даних Єдиного реєстру податкових накладних, то питання своєчасності такої реєстрації можуть бути предметом камеральної перевірки.
Суд відзначає, що факт несвоєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не є спірним та не підлягає доказуванню. Позивач не навів жодних доводів на спростування факту несвоєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи обставини справи, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено обґрунтованість проведення камеральної перевірки податкової звітності позивача та правомірність своїх дій під час здійснення контрольного заходу, а тому суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» до Дніпродзержинської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій по проведенню камеральної перевірки позивача на підставі ст.76 та п.200.10 ст.200 Податкового кодексу України.
Згідно зі ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова або службова особа).
Керуючись ст. ст. 94, 122, 128, 158 - 163, 186, 254 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні позову Асоціації «Багатопрофільна компанія «Спецметалургмонтаж» до Дніпродзержинської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій відмовити.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 20 березня 2017 року.

Суддя ОСОБА_1