Справа № 808/2363/14
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2018-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

808/2363/14

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО РОЗ’ЯСНЕННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ

31 січня 2018 року

Справа № 808/2363/14

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області про роз’яснення судового рішення у справі

за поданням: Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області

до: Дочірнього підприємства “Запорізький Облавтодор” Відкритого акціонерного товариства “Державна акціонерна компанія “Автомобільні дороги України”

про: стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ:

22.01.2018 на адресу суду від представника Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Запорізькій області надійшла заява про роз’яснення постанови Запорізького окружного адміністративного суду від 02.04.2014, у якій посилається на приписи ст. 95, ч. 2 ст. 96 Цивільного кодексу України, пп. 95.3.4 п. 95.3 ст. 95 Податкового кодексу України, ст. 254 КАС України та просить роз’яснити чи підлягають стягненню кошти у сумі частини податкового боргу з податку на додану вартість з рахунків платника податків Дочірнього підприємства “Запорізький Облавтодор” Відкритого акціонерного товариства “Державна акціонерна компанія “Автомобільні дороги України”, у тому числі його відокремлених підрозділів у банках, а також за рахунок готівки, що належить такому платнику та його відокремленим підрозділам.

Ухвалою суду від 23.01.2018 прийнято до розгляду заяву та призначено розгляд заяви на 31.01.2018 без виклику учасників справи.

Заявником 31.01.2018 було подано клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

Суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ч.3 ст. 254 КАС України суд розглядає заяву про роз’яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз’яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За приписами п.10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, суд вважає за можливе провести судове засідання без виклику учасників справі, на основі наявних у суду матеріалів у порядку письмового провадження.

Постанова суду від 02.04.2014 у справі № 808/2363/14 набрала законної сили 29.04.2014.

За приписами ч. 1, 2 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз’яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз’яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання..

Роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв’язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині; недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення. Тобто роз'яснення судового рішення за своєю суттю є одним із способів усунення його недоліків без виправлення і постановляння додаткового рішення.

Слід зазначити, що можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення надається з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Відповідно до постанови Пленуму Верхового Суду України від 18.12.2009р. №14 "Про судове рішення у цивільній справі", роз'яснення судового рішення можливе у випадку, коли воно є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію; при цьому суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд своєю ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Також роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Таким чином, за своєю правовою природою роз’яснення судового рішення є по суті одним із способів усунення його недоліків щодо ясності, визначеності рішення з метою недопущення суперечок під час його виконання.

Згідно з ч1. ст. 170 КАС України (в редакції, що діяла до 15.12.2017 та була чинна на час ухвалення постанови Запорізького окружного адміністративного суду по даній справі), якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

В заяві заявником поставлено питання про роз'яснення судового рішення в частині чи підлягають стягненню кошти у сумі частини податкового боргу з податку на додану вартість з рахунків платника податків Дочірнього підприємства “Запорізький Облавтодор” Відкритого акціонерного товариства “Державна акціонерна компанія “Автомобільні дороги України”, у тому числі його відокремлених підрозділів у банках, а також за рахунок готівки, що належить такому платнику та його відокремленим підрозділам.

З цього приводу суд зазначає наступне.

Статтею 95 Цивільного кодексу України передбачено, що філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру.

ДП “Запорізький Облавтодор” ВАТ “ДАК “Автомобільні дороги України” (ідентифікаційний код 32025623) є юридичною особою, яка зареєстрована 22.05.2002, має відокремлені підрозділи юридичної особи, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ідентифікаційними даними платника податків.

Відповідно до ч.4 ст.64 Господарського кодексу України підприємство має право створювати філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи, погоджуючи питання про розміщення таких підрозділів підприємства з відповідними органами місцевого самоврядування в установленому законодавством порядку. Такі відокремлені підрозділи не мають статусу юридичної особи і діють на основі положення про них, затвердженого підприємством. Підприємства можуть відкривати рахунки в установах банків через свої відокремлені підрозділи відповідно до закону.

При цьому, за приписами ч.2 ст.96 Цивільного кодексу України юридична особа відповідає за своїми зобов'язаннями усім належним їй майном.

Як встановлено матеріалами справи відповідач має відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами та їх майно належить відповідачу, крім того, відповідач має право відкривати рахунки в установах банків через власні відокремлені підрозділи.

За змістом п. 95.1 – 95.4 ст. 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги. Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини. Контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно дослідивши матеріали справи, суд вважає за доцільне заяву про роз’яснення судового рішення задовольнити та роз’яснити ухвалене ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що може перешкоджати його належному виконанню.

Керуючись ст. ст. ст. 241-243, 248, 254 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області про роз’яснення постанови Запорізького окружного адміністративного суду від 02.04.2014 задовольнити.

Роз’яснити, що стягненню підлягають кошти у сумі податкового боргу у розмірі 921 317,00 (дев’ятсот двадцять одна тисяча триста сімнадцять гривень 00 коп.) грн. з рахунків платника податків Дочірнього підприємства “Запорізький облавтодор” Відкритого акціонерного товариства “Державна акціонерна компанія “Автомобільні дороги України”, у тому числі його відокремлених підрозділів у банках, а також за рахунок готівки, що належить такому платнику податків та його відокремленим підрозділам.

Ухвала, постановлена судом в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, у відповідності до ч. 2 ст. 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена на підставі ст.295-297 КАС України протягом 15 днів з дня її підписання.

Суддя О.В.Конишева