Справа № П/811/738/17
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2018-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

14 лютого 2018 року справа № П/811/738/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (в письмовому провадженні) адміністративний позов публічного акціонерного товариства "Кіровоградграніт" (далі - Товариство) до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (далі - Управління) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з заявою до податкового органу про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 12 квітня 2017 року, якими: збільшено суму грошового зобов'язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб'єктами господарювання, на 5069,18 грн. та накладено штрафну санкцію - 1267,30 грн.; збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість на 1013,84 грн. та накладено штрафну санкцію - 253,46 грн.

В судовому засіданні представник Товариства підтримав вимоги позову.

Стверджував, що платник податків не допустив помилку при визначенні класифікації імпортованого товару (алмазний канат).

Пояснив, що митний орган погодився з такою кваліфікацією, прийнявши вантажно-митну декларацію.

Зміну податковим органом класифікації товару через декілька років вважає помилковою.

На його думку, навіть, якщо вважати, що під час розмитнення товару допущено помилку, то це не тягне за собою донарахування митних платежів, оскільки Товариство надало митному органу достовірні документи у повному обсязі.

Водночас, звертав увагу, що оскаржені рішення прийняті за наслідками документальної невиїзної перевірки, яка проведена за відсутності правових підстав.

Представники відповідача заперечили стосовно задоволення позову (а.с.67-69).

Зазначили, що з урахуванням будови та застосування алмазного канату, який імпортувався Товариством, він підлягав класифікації за іншим кодом, ніж той, що застосовано під час його розмитнення.

Стверджували, що така помилка призвела до заниження сплати мита та податку на додану вартість.

Пояснили, що перевірка проведена на підставі виявлення ознак, що вказували про можливе порушення законодавства України з питань державної митної служби, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій.

Ухвалою суду від 09 лютого 2018 року прийнято рішення про завершення розгляду справи в порядку письмового провадження (а.с.176).

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, відповідно до вантажно-митної декларації від 24 квітня 2014 року Товариство імпортувало алмазний канат (діаметром 11,5 ММ-100М), визначивши його за кодом УКТЗЕД (а.с.34-36).

Митний орган прийняв декларацію, погодившись з такою класифікацією.

03 березня 2017 року ДФС України розіслало територіальним підрозділам інформаційний лист (а.с.70-72).

У ньому зазначено, що алмазний канат повинен класифікуватися за кодом УКТЗЕД .

Цим ж листом ДФС України зобов'язало територіальні підрозділи вжити відповідні контрольно-перевірочні заходи.

Лист ДФС України не містить аналізу електронних копій митних декларацій.

10 березня 2017 року Управління прийняло наказ №241 про проведення документальної невиїзної перевірки Товариства щодо згаданої вантажно-митної декларації (а.с.173).

Перевірка проведена на підставі припису пункту 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України.

За наслідками перевірки ревізори склали акт від 29 березня 2017 року (а.с.9-17).

Акт перевірки не містить аналізу електронних копій митних декларацій.

Ревізори зробили висновок, що алмазний канат повинен класифікуватися за кодом УКТЗЕД , а зміна коду призвела до зміни ставки ввізного мита та заниження податкових зобов'язань з того ж платежу і податку на додану вартість.

Керівник Управління погодився з їх висновком та 12 квітня 2017 року прийняв податкові повідомлення рішення, якими Товариству: збільшено суму грошового зобов'язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб'єктами господарювання, на 5069,18 грн. та накладено штрафну санкцію - 1267,30 грн.; збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість на 1013,84 грн. та накладено штрафну санкцію - 253,46 грн. (а.с.19-20).

24 квітня того ж року Кіровоградська регіональна торгово-промислова палата зробила експертний висновок на замовлення Товариства (а.с.46).

Експерти встановили, що алмазний канат, який імпортував позивач, треба класифікувати за кодом УКТЗЕД .

Юридична оцінка встановлених судом обставин і фактів справи.

Перш за все, законність оскаржених рішень залежить від призначення і проведення перевірки у відповідності до вимог закону.

Це включає в себе таку сукупність: наявність правових підстав її призначення; дотримання процедури її проведення.

Перевірка призначена на підставі пункту 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України.

Цією нормою права встановлено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів.

Отже, підозри щодо наявності порушення, які дають право проводити документальну перевірку, повинні походити з таких джерел: аналіз електронних копій митних декларацій (не менше двох, одна з яких складена особою, щодо якої здійснюється перевірка); інформація стосовно товару, яка отримана від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх виробників; висновок акредитованих експертів.

У даному випадку ознаки, що, на думку Управління, вказували на наявність порушення, не походили з цих джерел.

Це ж не давало права призначати перевірку.

Більше того, експертний висновок, котрий надало Товариство, спростовував наявність підозр у Управління.

Таким чином, наказ про призначення перевірки є незаконним.

А тому, суд нагадує про існування правового висновку Верховного Суду України, який міститься у постанові від 27 січня 2015 року у справі №21-425а14.

Цей висновок враховується судом.

Висновок Верховного Суду України: аналізованими нормами ПК, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, зокрема документальних позапланових невиїзних. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки. З наказом про перевірку, відомостями про дату її початку та місце проведення платник має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вимог підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 та пункту 79.2 статті 79 ПК призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що перевірка контролюючого органу на підставі незаконного наказу про її призначення не породжує жодних правових наслідків для суб'єкта господарської діяльності.

Це ж виключає потребу аналізувати мотивацію Управління щодо помилки у встановлені коду товару.

А тому, оскаржені податкові повідомлення-рішення є протиправними та їх належить скасувати, а позов задовільнити.

Судові витрати у справі складаються з судового збору у сумі 1600 грн.

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів частини 1 статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовільнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області від 12 квітня 2017 року, яким публічному акціонерному товариству "Кіровоградграніт" збільшено суму грошового зобов'язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб'єктами господарювання, на 5069,18 грн. та накладено штрафну санкцію - 1267,30 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області від 12 квітня 2017 року, яким публічному акціонерному товариству "Кіровоградграніт" збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість на 1013,84 грн. та накладено штрафну санкцію - 253,46 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області на користь публічного акціонерного товариства "Кіровоградграніт" судові витрати в сумі 1600 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей