Справа № 676/2038/17
Суддя: Швець О. Д.
Дата ухвалення: 2017-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 676/2038/17
Номер провадження 2-а/676/112/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2017 року м. Кам'янець-Подільський

Кам'янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : головуючого судді Швець О.Д.,

з участю секретаря Ксьондз Р.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурної інспекції України про визнання протиправної та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до управління державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. В обгрунтування вимог вказує, що 18 квітня 2017 року стало відомом, що інспектором будівельного нагляду відділу контрлю та нагляду за проведенням перервірок Управління державної архітектурно-будівлеьної інспекції у Хмельницькій області Бурденюк С.В. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 331 від 26 грудня 2016 року, якою було визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП. З постановою не погоджується, оскільки про перевірку їй не було відомо і участі не приймала, жодних документів, якими повідомили її про проведення перевірки не отримувала. Документи на підставі яких в подальшому її було притягнуто до адміністративної відповідальності, отримала поштою разом з постановою про накладення адміністративного стягнення. Розгляд адміністративної справи також проведений у її відсутності, що також вважає порушенням її прав. В зв»язку з тим, що нею виготовлявся проект проведення реконструкції другого поверху, то будь-яких будівельних робіт не проводила. Таким чином вважає, що в її діях відстуній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП, а тому постанова по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню.

В суді позивач та її представник позов підтримали, просять задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з»явився, причини неявки не повідомив про час і місце слухання справи повідомлений своєчасно належним чином, заперечення на позов не подав. Суд вважає за можливе у відповідності до ч.4 ст. 128 КАС України розглянути справу відсутності відповідача на підтаві наявних у справі доказів.

Заслухавши позивач та її представника, вивчивши матеріали справи в повному обсязі, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що постановою від 26.12.2016 р. позивач ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності за те, що без проектної документації та без права на виконання будівельних робіт (декларації про початок виконання будівельних робіт) самочинно розпочала реконструкцію житлового будинку по пров. Зеленому 10 а в м. Кам'янці-Подільському Хмельницької області чим порушила ч.2 ст.34 Закону України «Про ренулювання містобудівної діяльності». Відповідальність за встановлені порушення, передбачена ч.6 ст. 96 КУпАП.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення від 12.12.2016 р. за результатами позапланової перевірки реконструкції частини житлового будинку по пров. Зелений, 10 а в м. Кам'янці-Подільському встановлено, що ОСОБА_1 без проектної документації та без права на виконання будівельних робіт самочинно розпочала реконструкцію частини житлового будинку по провул. Зеленому 10 а в м.Кам»янці-Подільському, чим порушила ч.2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами перевірки складений акт від 12.12.2016 року, в якому зазначено, що ОСОБА_1 самочинно розпочала реконструкцію частини житлового будинку по провул. Зеленому 10 а в м. Кам'янці-Подільському та винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме виготовити проектну документацію на реконструкцію та зареєструвати декларацію про початок виконання будівельних робіт до 12.03.2017 р.

Матеріали справи не містять доказів про повідомлення ОСОБА_1 та її присутність при проведення позапланової перевірки.

Позивач заперечує здійснення реконструкції зазначеного житлового будинку.

Відповідно до п.1 ч.4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об»єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пунктів 5, 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи інспекції, який затверджується керівником відповідної інспекції. Інспекції проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідачем не зазначені та не підтверджені підстави для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктами 9, 12, 13, 16 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктами 17, 18, 19, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином підставою для прийняття приписів про усунення правопорушення та постанови про накладення штрафу є встановленні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Вказані порушення встановлюються в установленому законом порядку, що, зокрема, передбачає обов'язкову участь під час перевірки суб'єкта містобудування. Участь такої особи під час перевірки є не лише гарантією дотримання її прав, але і необхідною умовою для повного встановлення обставин правопорушення, оскільки саме така особа може надати необхідні документи. Зміст встановлених відповідачем обставин щодо правопорушення позивачем у сфері містобудування, за якими прийняті оскаржувані рішення, вказує на те, що вони могли бути спростовані позивачем за умови його участі у перевірці.

З акту перевірки вбачається, що посадовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельної інспекції контролю проведено перевірку у відсутність позивача, про що свідчить відсутність особистих даних та її підпису в протоколі про адміністративне правопорушення, акті перевірки.

За приписами частин 3, 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до ст..278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Матеріали адміністративної справи не містить підтвердження про повідомлення позивача про час і місце розгляду адміністративної справи.

Наявне в матеріалах справи підтвердження про вручення ОСОБА_1 поштового відправлення, яке направлене 13.12.2016 р. не містить опису вкладених документів, і не підтверджує направлення позивачу сповіщення про час і місце розгляду адміністративної справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення від 26.12.2017 р не містить посилання на докази на підставі яких посадовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельної інспекції прийнято рішення про порушення ОСОБА_1 вимог ч.6 ст. 96 КУпАП.

Отже посадовою особою управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області порушено процедуру проведення перевірки, не повідомлено забудовника про проведення перевірки, не забезпечено присутність позивача під час проведення перевірки, позивач не був належним чином повідомлений про розгляд адміністративної справи, у зв'язку з чим був позбавлений права бути присутнім під час розгляду справи та давати пояснення.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП підлягає скасуванню.

Питання закриття адміністративної справи виходить за межі компетенції адміністративного суду тому судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 96, 245, 251, 252, 255, 256, 280 КУпАП, стстатті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553,

ВСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державної архітектурної інспекції України про визнання протиправної та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Бурденюк Світланою Володимирівною № 331 від 26 грудня 2016 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 96 КУпАП.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Швець О.Д.

Повний текст судового рішення виготовлений 29 грудня 2017 року