Справа № 712/11076/17
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2018-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Ключковича В.Ю., Кучми А.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника відповідача - Литвиненко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" звернулося до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування припису від 30.08.2017 №34.

Постановою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2017 року позов задоволено.

Не погодившись із таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, ставить питання про скасування зазначеної постанови суду першої інстанції та прийняття нової постанови - про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що, оскільки проектна документація розроблена з порушенням, то і будівництво згідно цієї проектної документації здійснюється з порушенням, тому згідно з вимогами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повинно бути зупинено.

В запереченнях на апеляційну скаргу позивач зазначив, що судом першої інстанції винесено обґрунтоване рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин по справі та з врахуванням норм чинного законодавства, та просив суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради залишити без задоволення, а постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2017 року - без змін.

У судовому засіданні 01 лютого 2018 року представник відповідача апеляційну скаргу підтримав.

Позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання до суду не з'явився, явки свого представника не забезпечив.

До початку розгляду справи до Київського апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи на інший день і час у зв'язку з терміновим відрядженням.

Розглянувши клопотання, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відмову у його задоволенні, як такого, що заявлено безпідставно, оскільки доказів на підтвердження поважності відсутності представника позивача суду не надано. Таким чином, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у відсутності представника позивача відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив наступні обставини, які учасниками процесу не оскаржуються.

ПП «Інвестиційно-будівельна компанія «Будгарант» є орендарем земельної ділянки площею 34607 кв.м, яка розташована на розі вулиць Козацької та Героїв Дніпра у м. Черкаси відповідно до договору оренди землі від 18.02.2006 № 80 (зі змінами від 09.12.2016, внесеними на підставі рішення Черкаської міської ради від 17.11.2016 № 2-1367 «Про внесення змін до рішення Черкаської міської ради від 28.12.2005 № 8-962»).

На зазначеній орендованій земельній ділянці ПП «Інвестиційно-будівельна компанія «Будгарант» здійснює будівництво об'єкта будівництва «Будівництво житлової забудови з паркінгом на розі вулиць Козацької та Героїв Дніпра в м. Черкаси» на підставі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на розі вул. Козацької та вул. Героїв Дніпра, відповідно до наказів директора департаменту архітектури та містобудування від 25.05.2017 №145, №146 та від 26.05.2017 № 149, 150, 151.

Будівельні роботи розпочаті відповідно до зареєстрованих в Управлінні Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради 01.06.2017 та 06.06.2017 Декларацій про початок виконання будівельних робіт - будівництво житлової забудови з паркінгом на розі вул. Козацької та Героїв Дніпра в м. Черкаси №ЧК42, №ЧК2, №ЧК50, №ЧК50, №ЧК35.

30.08.2017 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради винесло припис №34, відповідно до якого на об'єкті будівництва «Будівництво житлової забудови з паркінгом на розі вулиць Козацької та Героїв Дніпра в м. Черкаси» встановлено, що Генпроектувальник ТОВ «ЛІБЕРТ ЛТД» передав замовнику ПП «Інвестиційно-будівельна компанія «Будгарант» проект «Будівництво житлової забудови з паркінгом на розі вулиць Козацької та Героїв Дніпра в м. Черкаси» з порушенням п.2 ст. 24 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 7 ст. 27 ЗУ «Про архітектурну діяльність», п.2.18 та додаток Б ДБН В.2.2-15:2005, п.4.1, 4.3, 4.18 ДБН А.2.2-3:2014, п.9 ДБН В.1.1-7:2016, п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування». Припис містить вимогу зупинити будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, які надані з порушенням, затвердженому проекту забудови земельної ділянки, який теж виконаний з порушеннями, негайно до усунення порушень.

Вважаючи вказаний припис відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку, що ПП «Інвестиційно-будівельна компанія «БУДГАРАНТ» здійснює будівництво відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та не порушує норми чинного законодавства.

Колегія суддів апеляційної інстанції, перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, зазначає наступне.

Поняття державного архітектурно-будівельного контролю міститься у частині першій статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та означає сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

За приписами пунктів 16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 3 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, на підставі вищенаведеної норми 30 серпня 2017 року відповідачем сформовано оскаржуваний припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт № 34, яким зобов'язано позивача зупинити будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, які надані з порушенням, затвердженому проекту забудови земельної ділянки, який теж виконаний з порушеннями, негайно до усунення порушень.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі проведеної перевірки відповідачем встановлено, що проектувальник ТОВ «ЛІБЕР ЛТД» передав замовнику будівництва ПП «Інвестиційно-будівельна компанія «Будгарант» проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розроблену з порушенням п.2 ст. 24 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 7 ст. 27 ЗУ «Про архітектурну діяльність» , ДБН В.2.2-15:2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво, В.1.1-7:2016 Пожежна безпека об'єктів будівництва, п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування».

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції мотивував своє рішення, зокрема, тим, що порушення, зазначені в приписі №34 від 30.08.2017 стосуються порушень допущених в проектній документації, які вчинені не позивачем, а проектувальником.

Однак погодитись з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не може, з огляду на наступне.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об'єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з п. 4.1 ДБН А 2.2-3:2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Згідно з ч.1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до п. 4.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 р. №45 завдання на проектування об'єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Згідно із ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані не включати до завдання на проектування вимог, що суперечать вимогам законодавства України, затвердженій містобудівній документації, державним нормам, стандартам і правилам.

Колегія суддів зазначає, що проектна документація на будівництво розроблена проектувальником відповідно до наданого позивачем завдання на проектування, яке містило вимоги, що суперечать вимогам законодавства України.

Так, згідно завдання на проектування об'єктом будівництва визначений п'ятиповерховий будинок без влаштування горища над квартирами останнього поверху (т.5, а.с.78).

В зв'язку з цим, проектом не було передбачено будівництво технічного поверху, проте передбачено будівництво суміщеного покриття, що не відповідає п.2.18 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», згідно якого на дахах житлових будинків слід передбачати огорожу згідно з 6.13 ДБН В.1.1-7 і ГОСТ 25772. Застосування без горищних дахів (суміщених покриттів) допускається у покриттях мансард, терас у житлових будинках терасного типу та квартирних будинків з квартирами у двох рівнях на верхніх поверхах. Технічні рішення суміщених покриттів слід передбачати згідно з ДБН В.2.6-14 «Покриття будинків і споруд».

Як вбачається з проектної документації, в даному випадку перелічені вище умови, за яких можливо застосування без горищних дахів (суміщених покриттів), відсутні.

Крім того, відповідно до п.п.9.1, 9.2 ДБН В.1.1-7.2016 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» визначено необхідність обладнання будинків і приміщень системами: автоматичного пожежегасіння, пожежної сигналізації, протидимового захисту, оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, централізованого пожежного спостерігання, а також вимоги до проектування та улаштування таких систем визначаються ДБН В.2.5-56 та іншими НД. Під улаштуванням у будинках системи оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей слід враховувати також вимоги НАПБ А.01.003.

Улаштування у будинках різного призначення диспетчеризації (центрального пункту управління) та авторизації систем протипожежного захисту слід здійснювати згідно з ДБН В.2.5-56 та іншими НД.

Колегія суддів зазначає, що під час апеляційного розгляду справи позивачем було надано до суду апеляційної інстанції копії наступних документів: містобудівний розрахунок 84.2017-4-МР; містобудівний розрахунок 83.2017-3-МР; містобудівний розрахунок 82.2017-2МР; електротехнічне рішення 81.2017-1-ЄТР; опалення та вентиляція 81.2017-1-ОВ; водопостачання і каналізація 81.2017-1-ВК; містобудівний розрахунок 81.2017-1-МР; проект організації та будівництва 81.2017-1-ПОС; інженерно-геологічні вишукування; проект організації будівництва «Будівництво житлової забудови з паркінгом»; архітектурно-будівельні рішення 81.2017-1-АС; робоча документація конструкції нижче відм. 0,000 81.2017-1-КЖО; містобудівний розрахунок 85.2017-5-МР; проект генеральний план 81.2017-1-ГП; проект загальні положення 81.2017-1-ОП; наказ №18 від 25.05.2017; наказ №17 від 23.05.2017; додаток до наказу від 25.05.2017 №18; наказ №11 від 25.05.2017; акт здачі-приймання пректно-кошторисної документації на об'єкт; договір №81 від 23.05.2017; додаток №1 до договору №81 від 23.05.2017; завдання на проектування.

Як вбачається з наданої позивачем містобудівної документації вказані вище вимоги ДБН В.1.1-7.2016, позивачем не дотримано, оскільки відсутні системи автоматичного пожежегасіння, пожежної сигналізації, протидимового захисту, оповіщення про пожежу, проекти таких систем, у зв'язку з чим унеможливлюється швидка локалізація та успішна ліквідація надзвичайної ситуації з мінімальними наслідками, збільшується час виявлення, гасіння пожежі та оповіщення людей. На думку колегії суддів, порушення вимог зазначених будівельних норм є суттєвими та створюють, при певних обставинах, реальну загрозу безпеці, життю та здоров'ю мешканців житлового комплексу та можуть завдати значних матеріальних збитків.

Суд першої інстанції також не врахував, що відповідно до Генерального плану та класифікації територіальних зон міста Черкаси земельна ділянка, на якій позивачем здійснюється будівництво, визначена як зона блокованої житлової забудови Ж-2 (Ж-2п). Зона призначена для розташування зблокованих житлових будинків з виходом з кожної квартири на земельну ділянку з поверховістю до 3 поверхів, що визначено п.8 Містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по вул. Козацькій та вул. Героїв Дніпра, а саме зона відноситься до території малоповерхової житлової забудови (84%), багаторівневі гаражі (16%).

Таким чином, використання земельної ділянки на будівництво 5-ти поверхових житлових будинків не відповідає Генеральному плану та класифікації територіальних зон міста Черкаси.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про правомірність формування контролюючим органом оскаржуваного припису, оскільки проектна документація позивача розроблена з порушеннями вимог чинного містобудівного законодавства, зокрема, будівельних норм, в зв'язку з чим будівництво згідно цієї проектної документації здійснюється з порушенням, тому згідно з вимогами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повинно бути зупинено.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не може взяти до уваги посилання апелянта на наявність рішень Управління Державної архітектурної-будівельної інспекції в Черкаській області про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 13.09.2017, оскільки, як вірно зазначено судом першої інстанції, на момент винесення оскаржуваного припису №34 від 30.08.2017 вказані містобудівні умови та обмеження були чинними.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На думку колегії суддів, оскаржуване рішення прийняте судом першої інстанції за неповного з'ясування обставин, що мають значення для справи та за недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження, а тому його апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС, Київський апеляційний адміністративний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування припису - задовольнити.

Постанову Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2017 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову Приватного підприємства "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяВ.Ю. Ключкович

СуддяА.Ю. Кучма

Повне судове рішення складено 06 лютого 2018 року.