Справа № 804/1116/18
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2018-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 лютого 2018 року Справа 804/1116/18

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальник В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Громадської організації «Дніпропетровський незалежний правозахисний центр» в інтересах члена Громадської організації «Дніпропетровський незалежний правозахисний центр» ОСОБА_1 до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська про визнання протиправним та скасування індивідуального акту та зобовязання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

09.02.2018 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Громадської організації «Дніпропетровський незалежний правозахисний центр» в інтересах члена Громадської організації «Дніпропетровський незалежний правозахисний центр» ОСОБА_1 до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська, в якому позивач просить:

- «АКТ» Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16.11.2017р., складений помічником судді Лавріщевою Г., секретарем судового засідання Куземою О.Г., судовим розпорядником ОСОБА_2 при розгляді справи № 199/6548/17 (2/199/2734/17), визнати незаконним та скасувати;

- зобовязати керівника апарату Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська вилучити незаконний «АКТ» від 16.11.2017р. з матеріалів цивільної справи №199/6548/17 (2/199/2734/17), про що повідомити Громадську організацію «ДНПГО» рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення;

- зобовязати субєкт владних повноважень Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська негайно надіслати на адресу Громадської Організації «Дніпропетровська незалежна Правозахисна Громадська організація» рішення від 16 листопада 2017 року по справі № 199/6548/17 рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

- встановити строк для подання відповідачем до суду звіту про виконання рішення суду (ч. 1 ст.382 КАС), на протязі пяти днів з дня набрання рішення суду законної сили.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

За правилами ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовані Законом України «Про судовий збір».

Судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Таким чином, за загальним правилом, судовий збір має бути сплачений заявником/позивачем або особою, стосовно якої ухвалено судове рішення.

Відповідно до норми ст. 2 Закону України «Про судовий збір» платниками судового збору є в тому числі організації.

Приймаючи до уваги, що, як зазначає заявник, за своїм правовим статусом, визначеним Законом України «Про громадські обєднання», та відповідно до установчих документів Громадської організації «Дніпропетровський незалежний правозахисний центр», ГО «ДНПЦ» є громадською організацією і може захищати в суді інтереси членів організації, тобто наділена відповідною правосубєктністю, вона є платником судового збору в розумінні ст.2 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, посилання заявника ГО «ДНПЦ» в інтересах члена ГО «ДНПЦ» ОСОБА_1 на рішення Конституційного Суду України від 28.11.2013 року № 12-рп/2013 не приймаються судом, оскільки вказане рішення стосується офіційного тлумачення положень пункту 7 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у взаємозв'язку з положеннями пункту «г» частини першої статті 49 Закону України «Про авторське право і суміжні права» в редакції п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року, яка передбачала, що від сплати судового збору звільняються державні органи, підприємства, установи, організації, громадські організації та громадяни, які звернулися у випадках, передбачених законодавством, із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб, а також споживачі - за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав.

Згідно статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані ст. 88 КАС України.

Так, відповідно до ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про важкий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію, тощо).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виключний перелік заяв та клопотань, за подання яких не справляється судовий збір, встановлений частиною 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір».

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» також встановлено перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору. Зазначені переліки є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

З огляду на викладене, заявник ГО «ДНПЦ» в інтересах члена ГО «ДНПЦ» ОСОБА_1 не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав не справляння судового збору за подання позовної заяви, що не позбавляє заявника у вищенаведених випадках, передбачених частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», заявляти відповідні клопотання із наданням належного обґрунтування.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що позов подається заявником в інтересах фізичної особи, який виступає позивачем та стороною у заявленому спорі, належний до сплати за подання цього позову судовий збір, встановлений законом для подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою, має розраховуватись виходячи з 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 704,80 грн. за кожну позовну вимогу немайнового характеру.

Оскільки в позовній заяві заявлено три вимоги немайнового характеру, заявнику необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу окремо (704,80 х 3 = 2114,40).

За приписами ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання до суду документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов - залишити без руху.

Надати заявнику термін - п'ять робочих днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Визначені недоліки позовної заяви заявнику усунути шляхом надання до суду документу про сплату судового збору у розмірі 2114 грн. 40 коп. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили згідно зі ст. 256 КАС України.

Суддя ОСОБА_3