Справа № 405/7466/17
Суддя: Шевченко І. М.
Дата ухвалення: 2018-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/7466/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2018 Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі :

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі: Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіровограді справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся в суд з позовом доКропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області, в якому просить суд визнати неправомірними дії Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області щодо відмови йому у здійсненні перерахунку пенсії за вислугою року років відповідно до статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» (зі змінами, внесеними згідно із законом України від 05.10.1995 №358/95-ВР, у редакції Закону України від 12.07.2001 №2663-111), на підставі довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 № 13/1-5070 вих.-17 про посадовий оклад та з урахуванням інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, визначених у наявній в його пенсійній справі довідці виданої військовою частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року, із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії та скасувати рішення відповідача № 811772 від 04.12.2017 року про відмову у перерахунку пенсії, а також зобов`язати Кропивницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області провести перерахунок його пенсії (згідно статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України від 12.07.2001 року №2663-III «Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру»), на підставі довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 року № 13/1-5070 вих.-17 про посадовий оклад та з урахуванням інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, визначених у наявній в його пенсійній справі довідці, виданої військовою частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії та виплатити різницю між фактично отриманою та належною до сплати сумою пенсії за вислугою років з 06 вересня 2017 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, 04 грудня 2017 року він звернувся з письмовою заявою до Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області, в якій просив здійснити йому перерахунок пенсії за вислугою років за правилами статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України від 12.07.2001р. № 2663-ІІІ "Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру», згідно довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 № 13/1-5070 вих.-17 про посадовий оклад військового прокурора Кіровоградського гарнізону та з урахуванням інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, що визначені у наявній в його пенсійній справі довідці, виданої військовою частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року, із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії. Довідка № 13/1-5070 вих.-17 від 17.11.2017 для перерахунку пенсії була видана йому в зв`язку з підвищенням посадових окладів працівникам прокуратури, у тому числі військового прокурора Кіровоградського гарнізону, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. № 657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури».

Проте відповідач, Кропивницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області відмовило йому в перерахунку пенсії за вислугою років згідно рішення від 04 грудня 2017 року № 811772, мотивуючи тим, що відповідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015р. № 213 у разі неприйняття до 01 червня 2015 року закону щодо призначення всіх пенсій, у тому числі спеціальних, на загальних підставах з 1 червня 2015 року скасовуються норми щодо пенсійного забезпечення осіб, яким пенсії / щомісячне довічне грошове утримання призначаються відповідно до Закону України «Про прокуратуру». У зв`язку з цим, з 1 червня 2015 року пенсії в порядку та на умовах, визначених вищезазначеними законами, не призначаються. Крім того, ч. 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-18 передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених працівникам прокуратури пенсій визначаються Кабінетом Міністрів України. На даний час в Україні така постанова відсутня, тому, як зазначив відповідач на його особисту думку, законодавчі підстави проведення перерахунку пенсії відсутні.
Такі дії відповідача - Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області, як суб`єкта владних повноважень, позивач вважає неправомірними, оскільки вони грубо порушують вимоги Конституції України, чинного законодавства України про пенсійне забезпечення та загальнообов`язкове пенсійне страхування, Закону України «Про прокуратуру», а відтак змушений звернутися до суду за захистом своїх прав і законних інтересів.
Позивач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений, надав заяву, в якій вказав, що свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити повністю, зазначив про судовий розгляд справи за його відсутності.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлений, надав суду відзив на позовну заяву в якій виклав свої заперечення та посилаючись на викладені в них обставини, просив відмовити в задоволенні позову.
Відповідно до ч. 9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено такі факти і відповідні правовідносини.

Відповідно до ч.1ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи та інтереси.
Положення ст.5 КАС України є реалізацією ч.1 ст. 55 Конституції України та визначають, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у разі, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 з 27.12.2010 року перебуває на обліку в Кропивницькому об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України Кіровоградської області і отримує пенсію за вислугою років в розмірі 90% від суми заробітку, у відповідності до ст. 50-1 Закону України «№ 1789-ХІІ від 05.11.1991 року «Про прокуратуру». За матеріалами пенсійної справи, постанови Кіровського районного суду міста Кіровограда від 17.02.2011 року (справа № 2а-6402/11), яка набрала законної сили 09.03.2011 року, загальний страховий стаж та стаж роботи, який дає право на призначення ОСОБА_1 пенсії за вислугою років, як працівнику прокуратури, на підставі ст. ст. 50, 50-1 Закону України «Про прокуратуру» на день призначення йому пенсії відповідачем, становить 21 рік 4 місяці та 23 дні.

04.12.2017 року позивач звернувся до Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області з письмовою заявою в якій просив здійснити йому перерахунок пенсії за вислугою років за правилами статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України від 12.07.2001р. № 2663-ІІІ "Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру», згідно довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 № 13/1-5070 вих.-17 про посадовий оклад військового прокурора Кіровоградського гарнізону та з урахуванням інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, що визначені у наявній в його пенсійній справі довідці, виданої частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року, із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії. Довідка № 13/1-5070 вих.-17 від 17.11.2017 для перерахунку пенсії , була видана йому в зв`язку з підвищенням посадових окладів працівникам прокуратури, в тому числі військовому прокурору Кіровоградського гарнізону, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. №657 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури».

Індивідуальним актом у виді рішення № 811772 від 04 грудня 2017 року, Кропивницьким об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Кіровоградської області було відмовлено ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку пенсії, мотивуючи тим, що відповідно до п.5 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015р. № 213 у разі неприйняття до 01 червня 2015 року закону щодо призначення всіх пенсій, у тому числі спеціальних, на загальних підставах з 1 червня 2015 року скасовуються норми щодо пенсійного забезпечення осіб, яким пенсії / щомісячне довічне грошове утримання призначаються відповідно до Закону України «Про прокуратуру». У зв`язку з цим, з 1 червня 2015 року пенсії в порядку та на умовах, визначених вищезазначеними законами, не призначаються. Крім того, ч. 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-18 передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених працівникам прокуратури пенсій визначаються Кабінетом Міністрів України. На даний час в Україні така постанова відсутня, тому відповідач зазначив, що законодавчі підстави для проведення перерахунку пенсії позивачу відсутні. Тобто, єдиною підставою для прийняття індивідуального акту у виді рішення про відмову позивачу в здійсненні перерахунку пенсії згідно з оскаржуваним рішенням, стала відсутність законодавчо врегульованого порядку та механізму перерахунку раніше призначених пенсій. Інших підстав для відмови у перерахунку пенсії оскаржуване рішення не містить.
Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Однією з конституційних гарантій прав і свобод людини і громадянина є недопущення їх скасування. Згідно зі статтею 22 Конституції України закріплені нею права і свободи не є вичерпними. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законодавчих актів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Окрім того, відповідно до ст.ст. 22 та 64 Конституції України, право на пенсійне забезпечення відповідних категорій громадян, встановлене законами України (в тому числі і Законом України «Про прокуратуру») є таким, що не підлягає звуженню та обмеженню. Тому звуження та обмеження змісту й обсягу цього права шляхом прийняття нових законів або внесення змін до чинних законів відповідно до ст. 22 Конституції України не допускається.

Згідно частини 1 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України № 2663-ІІІ від 12.07.2001р. «Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру», за правилами якої ОСОБА_1 було призначено пенсію за вислугою років, передбачено, що прокурори і слідчі зі стажем роботи не менше 20 років, у тому числі зі стажем роботи на посадах прокурорів і слідчих прокуратури не менше 10 років, мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку. Пенсія призначається в розмірі 80 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до котрої включаються всі види оплати праці, на які нараховуються страхові внески, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії. За кожен повний рік роботи понад 10 років на цих посадах пенсія збільшується на 2 відсотки, але не більше 90 відсотків від суми місячного (чинного) заробітку. Відповідно до вказаного вище стажу ОСОБА_1 , йому призначено пенсію за вислугою років, як працівнику прокуратури, в розмірі 90% від заробітку.
Частиною 12 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції від 12.07. 2001р.) встановлено, що обчислення (перерахунок) пенсій проводиться за документами пенсійної справи та документами, додатково поданими пенсіонерами, виходячи з розміру місячного заробітку за відповідною посадою, з якої особа вийшла на пенсію, станом на час звернення за призначенням або перерахунком.

Згідно з частиною 17 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції від 12.07.2001р.) призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати відповідних категорій прокурорсько-слідчих працівників. Перерахунок призначених пенсій провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більше як за 12 місяців. Перерахунок пенсії провадиться з урахуванням фактично отримуваних працівником виплат і умов оплати праці, що існували на день його звільнення з роботи. На підставі частини 18 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» положення цієї статті поширюються також на пенсіонерів з числа працівників прокуратури, яким до набрання чинності цим Законом призначена пенсія, незалежно від часу виходу на пенсію, за умови наявності у них стажу роботи, передбаченого цією статтею.

Частину 1 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» 1 жовтня 2011 року замінено двома частинами відповідно до п. п. 4 п. 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 08.07.2011р. № 3668-VІ «Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи». Відповідно до частини 2 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру», в редакції чинній з 01 жовтня 2011р. та на час звернення із заявою про перерахунок пенсії, пенсія призначається в розмірі 80 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії та вводиться обмеження максимального розміру пенсії 10 прожитковими мінімумами, встановлених для осіб, які втратили працездатність. Цією ж статтею передбачено, що призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати відповідних категорій прокурорсько-слідчих працівників.

Норми Закону в редакції на час призначення ОСОБА_1 пенсії не передбачають обмеження максимального (граничного) розміру пенсії, виплату при перерахунку пенсії різниці за минулий час не більше як за 12 місяців.

Змінами у статті 50-1 Закону України "Про прокуратуру", які були внесені Законом України від 08.07.2011р. № 3668-VІ встановлено новий порядок призначення та визначення розміру пенсії за вислугою років прокурорам та слідчим, яка призначається після 08 липня 2011р. та до п. 5 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015 № 213 у разі неприйняття до 1 червня 2015 року закону щодо призначення всіх пенсій, у тому числі спеціальних, на загальних підставах з 1 червня 2015 року скасовуються норми щодо пенсійного забезпечення осіб, яким пенсії/щомісячне довічне грошове утримання призначаються відповідно до Закону України «Про прокуратуру». У зв`язку з викладеним, з 01 червня 2015 року пенсії в порядку та на умовах, визначених вищезазначеними законами, не призначаються. Крім того, ч. 20 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-18 передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених працівникам прокуратури пенсій визначаються Кабінетом Міністрів України. На сьогодні в Україні така постанова відсутня.

У п.5 прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015 №213, зазначено лише про призначення пенсій, тобто це стосується осіб, які звертаються вперше про призначення пенсії.

Отже, новий порядок призначення та виплати пенсії, встановлений вищевказаними законами не поширюється на пенсіонерів, яким пенсія призначена до набрання ними чинності.

Таким чином, нова редакція ст.50-1 Закону України «Про прокуратуру»(2011 року) та ст. 86 нового Закону України «Про прокуратуру» (2014 року) суттєво звужує і обмежує зміст та обсяг прав пенсіонерів з числа працівників прокуратури, яким пенсія призначена до набрання чинності цих законів.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання, пов`язані з реалізацією права на соціальний захист, і сформулював правову позицію, згідно з якою Конституція України виокремлює певні категорії громадян України, що потребують додаткових гарантій соціального захисту з боку держави. До них, зокрема, належать громадяни, які відповідно до статті 17 Конституції України перебувають на службі у військових формуваннях та правоохоронних органах держави, забезпечуючи суверенітет і територіальну цілісність України, її економічну та інформаційну безпеку, а саме: у Збройних Силах України, органах Служби безпеки України, міліції, прокуратури, охорони державного кордону України, податкової міліції, Управління державної охорони України, державної пожежної охорони, Державного департаменту України з питань виконання покарань тощо (рішення Конституційного Суду України від 6 липня 1999 року № 8-рп/99 у справі щодо права на пільги, від 20 березня 2002 року № 5-рп/2002 у справі щодо пільг, компенсацій і гарантій та від 11жовтня 2005 року № 8-рп/2005 у справі про рівень пенсії і щомісячного довічного грошового утримання).

У зазначених рішеннях Конституційний Суд України вказав, що необхідність додаткових гарантій соціальної захищеності цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення зумовлена насамперед тим, що служба у Збройних Силах України, інших військових формуваннях та правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей. Це повинно компенсуватися наявністю підвищених гарантій соціальної захищеності, тобто комплексу організаційно-правових, економічних заходів, спрямованих на забезпечення добробуту саме цієї категорії громадян як під час проходження служби, так і після її закінчення. Також зазначено, що пільги, компенсації і гарантії є видом соціальної допомоги і необхідною складовою конституційного права на достатній життєвий рівень, тому звуження змісту та обсягу цього права шляхом прийняття нових законів або внесенням змін до чинних законів за ст.22 Конституції України недопустимі.

Крім того, Конституційний Суд України в мотивувальній частині рішення від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99 щодо офіційного тлумачення положення ч.1 ст.58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначив, що за загально визначеним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплено у ч.1 ст.58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час якого вони настали.

У рішенні Конституційного Суду України у справі № 1-9/2015 від 13 травня 2015 року зазначено, що Україну проголошено соціальною, правовою державою, в якій визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу; закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 1, частина перша, друга статті 8, частина друга статті 19 Конституції України). Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, у старості та в інших випадках, передбачених законом (частина перша статті 46 Конституції України). В Україні на конституційному рівні гарантовано право громадян на соціальний захист, для забезпечення якого необхідне здійснення комплексу державного захисту, форм і видів пенсійного забезпечення (пункт 6 частини першої статті 92 Конституції України). Конституційний Суд України зазначив, що Основний Закон України закріплює основоположні засади права громадян на соціальний захист і відносить до законодавчого регулювання механізм реалізації цього права (абзац сьомий пункт 2 мотивувальної частини рішення від 20 червня 2001 року №10-рп/2001).

Окрім того, рішенням Конституційного Суду України у справі №1-38/2016 від 20 грудня 2016 року визнано неконституційним положення законодавства щодо встановлення для військових пенсіонерів граничного розміру пенсії у 10740 гривень.

Виходячи із висловленого у рішеннях Конституційного Суду України розуміння сутності соціальних гарантій працівників правоохоронних органів, зокрема працівників прокуратури, зміст та обсяг досягнутих ними соціальних гарантій не може бути звужено шляхом внесення змін до законодавства.

Аналогічна правова позиція сформульована і Верховним Судом України, зокрема постановами в адміністративних справах від 10.12.2013 року (справа № 21-420-а-13), від 10.12.2013 року (справа № 21-348-а-13), від 17.12.2013 року (справа № 21-445-а-13), від 06.10.2015 року (справа № 21-2432/15). Верховний Суд України вважає, що при перерахунку пенсії працівникам прокуратури має застосовуватися норма, яка діяла на момент призначення пенсії. Також зазначає, що процедури призначення пенсії та перерахунку пенсії різні за змістом і механізмом.

02 березня 2015 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» № 213-VIII у якому в Прикінцевих положеннях передбачено, що у разі неприйняття до 01 червня 2015 року закону щодо призначення всіх пенсій, у тому числі спеціальних, на загальних підставах з 01 червня 2015 року скасовуються норми щодо пенсійного забезпечення осіб, яким пенсії/щомісячне довічне грошове утримання призначаються відповідно до законів України» , «Про прокуратуру», «Про судоустрій і статус суддів», «Про статус народного депутата України», «Про Кабінет Міністрів України», «Про судову експертизу», «Про Національний банк України», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про дипломатичну службу», Податкового та Митного кодексів України, Положення про помічника-консультанта народного депутата України.

З 15 липня 2015 року введено в дію новий Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII, яким на сьогоднішній день регулюються питання пенсійного забезпечення працівників прокуратури України.

Статтею 92 Конституції України передбачено, що виключно законами України визначаються основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення. За Конституцією України Кабінет Міністрів України забезпечує виконання Конституції та законів України, в тому числі у сфері соціального захисту (пункти 1, 3 статті 116). Пенсійне забезпечення окремих категорій громадян регулюється спеціальними законами з урахуванням особливостей умов праці, характеру, складності і значущості виконуваної роботи, ступеня відповідальності, певних обмежень конституційних прав і свобод тощо.

У випадку суперечності норм закону та Конституції України, які прийняті Верховною Радою України вона вирішується на користь Конституції, яка має найвищу юридичну силу. Такого висновку дійшов і Конституційний Суд України у своєму рішенні у справі № 1-9/2015 від 13 травня 2015 року (пункти 2.1. та 2.2. мотивувальної частини рішення). З огляду на зазначене, визнання Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015 № 213-VIII правових актів такими, що втратили чинність, зупинення їх дії, внесення до них змін і доповнень стосовно закріплених в них прав і свобод людини і громадянина Конституційним Судом України вважається скасуванням або обмеженням цих прав і свобод.

Зі спірного питання склалася судова практика (зокрема, ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 березня 2016 року по справі №756/ 529/16-а, по справі №760/8025/17 від 27.09.2017р.), постанова Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 20.12.2017р. у справі № 201/14069/17, постанова ВАСУ від 06 грудня 2016 року по справі К/800/21927/16, ухвала ВАСУ від 11.07.2017 р. по справі № К/800/4116/17). В даних рішеннях зазначено, що при перерахунку пенсії працівникам прокуратури має застосовуватися норма, яка діяла на момент призначення пенсії. Внесені Законами зміни до Закону «Про прокуратуру» стосуються порядку призначення пенсії, а не перерахунку вже призначеної пенсії. Процедури призначення та перерахунку пенсії різні за змістом та механізмом їх проведення.

Практика Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ) дає ґрунтовні підстави для ствердження, що під час вирішення питань щодо порушення державами учасницями Ради Європи положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, велика увага акцентується на дотриманні державою принципу «правомірних або законних очікувань» та захисту прав людини через призму цього принципу.

Зокрема, в справах «Пан Велі Девелопмент ЛТД та інші проти Ірландії», «Федоренко проти України» ЄСПЛ констатував, що відповідно до прецедентного права органів, які діють на підставі Конвенції, право власності може бути «наявним майном» або коштами, уключаючи позови, для задоволення яких позивач може обґрунтувати їх принаймні «виправданими очікуваннями» щодо отримання можливості ефективного використання права власності (Рішення від 20.11.1995 року, серія А, № 332, с. 21, п. 31; пункт 21 Рішення ЄСПЛ у справі від 01.06.2006 року «Федоренко проти України»).

В контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, поняття «майно» охоплює, як «наявне майно», так і активи, включаючи право вимоги, з посиланням на які, заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого «права власності» (пункт 74 Рішення ЄСПЛ від 02.03.2005 року у справі «Von Maltzan and Others v. Germany»).

При цьому, ЄСПЛ робить висновок, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що може вважатися «активом»: вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) на момент дії цієї норми є «активом», на який може розраховувати громадянин, як на свою власність.

Таким чином, стаття 1 вказаного Першого протоколу повинна бути застосована судом для захисту «правомірних (законних) очікувань» щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності. Правомірні очікування виникають в особи, якщо вона дотримала всіх вимог законодавства для отримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому мала всі підстави вважати таке рішення дійсним і розраховувати на певний стан речей.

Тобто, в зазначених рішеннях ЄСПЛ установив, що наявність «правомірних (законних) очікувань» є передумовою для відповідного захисту. У свою чергу, умовою наявності «правомірних очікувань» у розумінні практики ЄСПЛ, є достатні законні підстави.

Таким чином, «правомірні (законні) очікування» - це очікування можливості здійснення певного права, як прямо гарантованого, так і опосередкованого, у разі, якщо особу не виключено з кола осіб, які є носіями відповідного права.

Окрім того, практикою ЄСПЛ сформовано підхід щодо розуміння правової визначеності, як засадничої складової принципу верховенства права.

Зокрема, в Рішенні ЄСПЛ від 28.11.1999 року в справі «Брумареску проти Румунії» зазначено, що принцип правової визначеності є складовою верховенства права (пункт 61). Також у Рішенні ЄСПЛ від 13.12. 2001 року в справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» суд зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

Водночас із цим, у Рішенні ЄСПЛ від 26 червня 2014 року в справі «Суханов та Ільченко проти України» наголосив, що зменшення розміру або припинення виплати належним чином установленої соціальної допомоги може становити втручання в право власності (пункт 52).

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду України, висловленими, зокрема, в постановах від 10.12.2013р.(№ 21-348а13) та від 17.12.2013 р. (№21-445а13).
Таким чином, виходячи з наведених вище рішень Європейського суду з прав людини, Конституційного Суду України та судів вищого рівня, розуміння сутності соціальних гарантій працівників правоохоронних органів, зокрема працівників прокуратури, зміст та обсяг досягнутих ними соціальних гарантій не може бути звужено шляхом внесення змін до законодавства.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 64 Закону України «Про загальнообовязкове державне пенсійне страхування» виконавча дирекція Пенсійного фонду зобов`язана: здійснювати функції щодо призначення (перерахунку), забезпечення своєчасного та в повному обсязі фінансування і виплати пенсій та надання соціальних послуг.

Згідно пп.7 п.4 Положення про управління Пенсійного фонду України в районах, містах, районних у містах, а також про об`єднані управління, затвердженого Постановою правління Пенсійного фонду України 22.12.2014 р. № 28-2(зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.02.2015 р. за №41/26486) Управління Фонду відповідно до покладених на нього завдань: призначає (здійснює перерахунок) і виплачує пенсії, щомісячне довічне грошове утримання суддям у відставці, допомогу на поховання та інші виплати відповідно до законодавства.

Отже, особи, які отримують пенсію за вислугу років згідно з Законом України «Про прокуратуру» (в редакції від 12.07.2001р.) мають право на її перерахунок органами Пенсійного фонду України на підставі поданих такими пенсіонерами документів, зокрема довідок щодо розміру посадового окладу за відповідною посадою, з якої особа вийшла на пенсію, станом на час здійснення перерахунку.

Згідно п.10 ч.1 Перехідних положень КАС України (в редакції від 03.10.2017 р.), справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких було відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Керуючись ст.72-77 КАС України суд вважає, що Кропивницьким об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Кіровоградської області належних і допустимих доказів на підтвердження правомірності своїх дій, які стосуються спірних правовідносин, не надано.
Згідно ч.1-3 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень та зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав,свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Системний аналіз наведених норм матеріального і процесуального права дозволяє укласти висновок про можливість визнання оскаржуваних дій суб`єкта владних повноважень протиправними, визнання протиправним та скасування індивідуального акту оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень та зобов`язання останнього вчинити необхідні дії з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, у вигляді перерахунку призначеної йому раніше пенсії у зв`язку із підвищенням посадового окладу діючим прокурорам, у тому числі військовим прокурорам гарнізонів.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позовних вимог, оскільки позов є обґрунтованим, визнання Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 2 березня 2015 року № 213-VІІ правових актів такими, що втратили чинність, зупинення їх дії, внесення до них змін і доповнень стосовно закріплених в них прав і свобод людини і громадянин вважається скасуванням або обмеженням цих прав і свобод, а безпідставне поширення його на нове законодавство є порушенням ст. 58 Конституції України. Зміни, внесені до Закону України «Про прокуратуру» стосуються нових призначень пенсії, а не перерахунку раніше призначеної пенсії. При перерахунку пенсії позивачеві має застосовуватися норма, яка діяла на момент призначення пенсії позивачу. Відповідно до ч. 17 ст. 50-1 ЗУ «Про прокуратуру» перерахунок призначених пенсій провадиться з першого числа місяця , що йде за місяцем , в якому настали обставини , що тягнуть за собою зміну розміру пенсії пенсії, тобто з 01 жовтня 2017 року, а не з 06 вересня 2017 року, як заявлено позивачем у своїх позовних вимогах.

Крім того, згідно частини 1 статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України № 2663-ІІІ від 12.07.2001р. «Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру», за правилами якої ОСОБА_1 було призначено пенсію за вислугою років, передбачено, що прокурори і слідчі зі стажем роботи не менше 20 років, у тому числі зі стажем роботи на посадах прокурорів і слідчих прокуратури не менше 10 років, мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку. Пенсія призначається в розмірі 80 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до котрої включаються всі види оплати праці, на які нараховуються страхові внески, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії. За кожен повний рік роботи понад 10 років на цих посадах пенсія збільшується на 2 відсотки, але не більше 90 відсотків від суми місячного (чинного) заробітку. Відповідно до вказаного вище стажу ОСОБА_1 на відповідних посадах, йому слід здійснити перерахунок пенсії виходячи з показника 90 % від суми заробітку за відповідною посадою без обмеження граничного розміру з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії, тобто з 01 жовтня 2017 року.

Відповідно до ст.139 КАС України, на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати.
На підставі викладеного та керуючись ч. 1, ч. 12, ч. 17 ст. 50-1 Закону України «Про прокуратуру», Законом України «Про судовий збір», ст.ст. 5,9,12,14,19,25,139,192-194,228,241,242,244-246,250 КАС України,
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт Кропивницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області у виді рішення № 811772 від 04.12.2017 року щодо відмови ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку пенсії за вислугою року років відповідно до статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» (зі змінами, внесеними згідно із законом України від 05.10.1995 №358/95-ВР, у редакції Закону України від 12.07.2001 №2663-111), на підставі довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 № 13/1-5070 вих.- 17 про розмір посадового окладу військового прокурора Кіровоградського гарнізону та з урахуванням усіх інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, визначених у наявній в його пенсійній справі довідці, виданої військовою частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року, із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії.

Зобов`язати відповідача Кропивницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України Кіровоградської області здійснити з 01 жовтня 2017 року перерахунок пенсії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» в редакції Закону України від 12.07.2001 року № 2663-III «Про внесення змін до Закону України «Про прокуратуру», на підставі довідки військової прокуратури Південного регіону України від 17.11.2017 № 13/1-5070 вих.-17 про посадовий оклад військового прокурора Кіровоградського гарнізону та з урахуванням усіх інших виплат, сум надбавок, доплат, премій, допомог, індексацій, визначених у наявній в його пенсійній справі довідці, виданої військовою частиною А 0680 вих. № 80 від 16 березня 2011 року, із збереженням проценту для розрахунку пенсії від заробітку - 90%, без обмеження граничного розміру пенсії та виплатити різницю між фактично отриманою позивачем та належною до сплати ОСОБА_1 після перерахунку сумою пенсії за вислугою років, починаючи з 01 жовтня 2017 року, тобто з першого числа місяця, що йде за місяцем в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Стягнути із Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 ) понесені ним витрати зі сплати судового збору в сумі 640,00 (шістсот сорок) гривень.
Рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.ст.293,295-297 КАС України та п.15.5 Перехідних положень цього Кодексу.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко