Справа № 523/12729/17
Суддя: Бабаков В. П.
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/523/8/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2018 р.Суворовський районний суд м. Одеси у складі:

головуючий суддя: Бабаков В.П.,

при секретарі: Мельніченко Г.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі справу за адміністративним ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправної ти скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним адміністративним позовом.

Позовні вимоги мотивовані тим, що постановою інспектора Рідоша Р.В. від 14.07.2017р. на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800грн. за ч.2 ст.18242 КУпАП. Згідно зазначеної постанови, позивач не допустив посадових осіб органу ДАБК на об'єкт будівництва за адресою: споруда(курінь) №110,111 ГО «ДТРА «Крижанівка», причал №218, Одеська область, Лиманський район, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_1, чим порушив п.1 ч.4 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Однак він вважає дану постанову неправомірною, оскільки відсутній склад адміністративного правопорушення, а також позивача позбавлено права бути присутнім при проведенні перевірки та розгляді справи. На підставі викладеного, позивач просить суд визнати постанову інспектора Рідоша Р.В. неправомірною та скасувати.

Позивач в судове засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, на позові наполягав.

Відповідач в судовому засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції з метою проведення перевірки позивачеві було направлено лист №1015-01/11-5142 від 31.05.2017 року, яким запрошено з'явитися з копією договору суборенди земельної ділянки, причал №218, а також надати правоустановчу та дозвільну документацію на розташовану згідно договору суборенди земельної ділянки, будівлю та споруду (курінь).

30.06.2017 року працівником Департаменту здійснено вихід на об'єкт будівництва за адресою: споруда(курінь) №110,111 ГО «ДТРА «Крижанівка», причал №218, Одеська область, Лиманський район, кадастровий номер земельної ділянки: НОМЕР_1, для проведення позапланової перевірки.

За результатами перевірки посадовою особою складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов'язано надати правовстановлюючу та дозвільну документацію.

14.07.2017 року Департаментом прийнято постанову № 305, якою на позивача накладено штраф у розмірі 6800 (шість тисяч вісімсот) гривень за правопорушення, передбачене ч.2 ст. 18842 КУпАП.

Суд вважає, що зазначену вище постанову неправомірною з огляду на наступне.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 533, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, що кореспондує повноваженню суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень. Згідно з п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. Пунктом 13 Порядку встановлено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Ч.2 ст. 18842 КУпАП встановлено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю. Таким чином, відповідальність передбачена саме за не допуск суб'єктом містобудування посадових осіб на об'єкти будівництва для виконання покладених на них функцій.

Виходячи з аналізу даної норми, об'єктивна сторона зазначеного правопорушення може полягати як у активних діях, спрямованих на перешкоджання посадовим особам Державної архітектурно-будівельної інспекції потрапити на об'єкт будівництва, так і у пасивній поведінці, наслідком якої є неможливість провести перевірку. Таким чином, для визнання особи винною у вчиненні такого правопорушення вона повинна бути щонайменше обізнана із фактом проведення перевірки, її місцем та часом.

Однак, згідно акту про недопущення посадових осіб на об'єкт перевірки від 30.06.2017 року, зазначено, що ОСОБА_1 або довірена особа на час проведення перевірки відсутні, хоча про дату та час її проведення забудовника попереджено листом від 31.05.2017 року № 1015-01/11-5142. Також, у зазначеному акті вказано, що саме ОСОБА_1 не допустила посадових осіб до перевірки.

Враховуючи визначене, суд дійшов висновку, що відповідачем було протиправно встановлено порушення позивачем у сфері містобудівної діяльності щодо не допуску посадових осіб Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції на об'єкти для виконання покладених на них функцій, оскільки під час проведення позапланового заходу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції позивач та(або) його представник були відсутні, а тому не могли вчинити дій або допустити бездіяльність щодо допуску посадової особи відповідача до перевірки.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.280 КУпАП орган(посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.252 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому суд приймає до уваги, що у відповідності зі ч.2 ст.77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України от 22 грудня 2010 року №23-рп/2010, - адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях.

Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст.62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що інспектор Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції не дослідив всебічно та повно всіх обставин справи, а тому помилково встановив наявність дій та(або) бездіяльності позивача, тобто об'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 18842 КУпАП.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги повністю підтверджуються матеріали справи та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.18842,252,268,278,280 КУпАП,ч.2 ст.77,ч.9 205,241-246 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання неправомірною ти скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати постанову інспектора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідоша Руслана Віталійовича по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 №305 від 14.07.2017р.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 23.01.2018р.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя