Справа № 817/224/18
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2018-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2018 року м. РівнеСправа №817/224/18

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Щербаков В.В., після одержання позовної заяви

ОСОБА_1, ОСОБА_2 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3
доУправління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області
про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В :

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинення певних дій.

Пунктами 1- 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на наступне.

І. Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або імя (прізвище, імя та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів звязку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подають до суду адміністративний позов в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3, однак в супереч викладеному не зазначають власні реєстраційні номери облікових карток платника податків та реєстраційний номер облікової картки платника податків особи, в інтересах якої подано позов, за їх наявності або номер і серію власних паспортів.

ІІ. Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з адміністративним позовом до Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області.

Слід зазначити, що Березнівський районний сектор ДМС України в Рівненській області хоч і перебуває в підпорядкуванні Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області як його територіальний підрозділ, проте вони є різними суб'єктами владних повноважень, а відтак повинні виступати самостійним суб'єктом адміністративного процесу.

Разом з тим, позов містить позовні вимоги до Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області.

Таким чином, адміністративний позов не містить змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

IІІ. Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч викладеному позивачі не подають суду документа про сплату судового збору або клопотання про звільнення від його сплати. Вважають, що звільнені від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

У зв'язку з чим слід зазначити, що Законом №3674-VI визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Так, статтею 1 Закону №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим законом, і включається до складу судових витрат.

Згідно зі статтею 2 Закону №3674-VI, платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим законом.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету ОСОБА_4 Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя‚ від 14 травня 1981 року № R (81) 7: „В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати (підпункт 12 пункту D).

Відтак, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

При цьому, статтею 5 Закону №3674-VI регламентовано вичерпний перелік субєктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг та за видачу судами документів.

Так, пунктом 7 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Тобто, громадяни, які звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб, звільняються від сплати судового збору лише у випадках, передбачених законодавством щодо такого звернення.

Чинним законодавством України не передбачено звільнення батьків від сплати судового збору за подання до суду позову в інтересах неповнолітньої дитини.

Більше того, статтею 51 Конституції України визначено, що батьки зобов'язані утримувати дітей до їх повноліття.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору у поданій позовній заяві не зазначено.

Таким чином, посилання позивачів на п.7 ч.1 ст.5 Закону №3674-VI є безпідставним та необґрунтованим, оскільки вони не належать до тих платників судового збору, які звільняються від його сплати, а тому слід зазначити наступне.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звертаються до суду з позовом, у якому просять:

1) визнати протиправними дії Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області щодо неоформлення неповнолітньому ОСОБА_3 паспорта громадянина України у формі книжечки;

2) зобов'язати Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області вчинити дії щодо оформлення та видачі неповнолітньому ОСОБА_3 паспорт громадянина України у формі книжечки;

3) зобов'язати Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області вчинити дії щодо ведення паспортного обліку відносно неповнолітнього ОСОБА_3: за прізвищем, іменем по батькові, роком народження та місцем проживання, без використання будь-якого цифрового ідентифікатора особи (у тому числі за серією та номером паспорта), без внесення інформації про нього до Єдиного демографічного реєстру чи будь-яких баз даних і реєстрів та без автоматизованої обробки та передачі персональних даних;

що є вимогами немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 №2246-VIII встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб в розрахунку на місяць станом на 1 січня 2018 року становить 1762,00грн.

Згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону №3674-VI, у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, частиною 7 статті 6 Закону №3674-VI передбачено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відтак, розмір судового збору за подання ОСОБА_1 адміністративного позову, який містить 3 вимоги немайнового характеру, становить 1057,20грн. ([(1762 х 0,4) х 3] / 2), а розмір судового збору за подання ОСОБА_2 адміністративного позову, який містить 3 вимоги немайнового характеру, становить 1057,20грн. ([(1762 х 0,4) х 3] / 2).

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позов слід залишити без руху та запропонувати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви шляхом подання суду:

1) адміністративного позову, форма та зміст якого відповідає вимогам ст.160 КАС України, з викладенням обґрунтованості позовних вимог та доводів до кожного з відповідачів (для суду та відповідачів);

2) окремих платіжних документів про сплату судового збору, які складають загальну суму судового збору 2114,40грн. (1057,20 х 2), сплаченого за такими реквізитами: одержувач УДКСУ у м.Рівному (м.Рівне) 22030101, , рахунок №4002, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Рівненській області, МФО банку 833017, призначення платежу: "Судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Рівненський окружний адміністративний суд, ".

Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до Управління Державної міграційної служби України у Рівненській області в особі Березнівського районного сектору ДМС України в Рівненській області про визнання дій протиправними, зобов'язання вчинення певних дій залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щербаков В.В.