Справа № 682/2169/17
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2018-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 682/2169/17

Головуючий у 1-й інстанції: Маршал І.М.

Суддя-доповідач: Сторчак В. Ю.

05 лютого 2018 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Мельник-Томенко Ж. М. Ватаманюка Р.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області на постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 27 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної орхітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Плиса Володимира Івановича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної орхітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Плиса В.І. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 листопада 2016 року позов задоволено, а саме: постанову №248 по справі про адміністративне правопорушення від 03.08.2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 гривень скасувати, провадження в адміністративній справі стосовно ОСОБА_2 за ч. 4 ст. 96 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з судовим рішенням, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначено, що в оскаржуваній постанові відповідачем допущено технічну помилку в назві адреси місця вчинення адміністративного правопорушення, що не може бути підставою для її скасування.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача та перевіривши доводи апеляційної скарги за наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що в.о. начальника Управління ДАБІ у Хмельницькій області Крюковою Л.В. на підставі заяви Цвітоського сільського голови було прийнято рішення про проведення позапланової перевірки на будівництві гаража по АДРЕСА_1 щодо дотримання ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 року № 976 та п. 7 постанови КМУ від 23.05.2011 року № 553. Строк дії направлення вказано як « з « 10.07.» до «__07.» 2017 року.

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Плисом В.І. встановлено порушення позивачем ст.34,36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: проведено роботи по будівництву гаража без відповідних дозвільних документів, про що складено акт № 683 від 17.07.2017 року.

В той же день, відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення статтей 34,36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", за що передбачено відповідальність ч. 4 ст. 96 КУпАП, а також та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За наслідками розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 03.08.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Плисом В.І. винесено постанову про адміністративне правопорушення за № 248 якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.4 ст.96 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

З вказаної постанови слідує, що позивачем здійснено самочинне проведення будівельних робіт по будівництву гаража без відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1.

Не погоджуючись з даною постановою, позивач звернувся до суду цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області не доведено вчинення позивачем, правпорушення зазначеного в оскаржуваній постанові.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке:

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі - Закон України №208/94-ВР).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Відповідно до пунктів 1,5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з абзацом 3 пункту 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пункту 17 Порядку №553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Пунктами 19 та 21 Порядку №553 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі ( ст. 256 КУпАП).

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката ( ст. 278 КУпАП).

За приписами статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення ( ст. 283 КУпАП).

Так, із протоколу про адміністративне правопорушення від 17.07.2017 року та оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_2 проведено будівельні роботи по будівництву гаража без відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1.

Отже згідно протоколу та постанови місцем вчинення правопорушення, є вулиця АДРЕСА_1.

Разом з тим, як встановлено судом першої інстанції, позивач не проживає за вказаною вище адресою та гаража там не будував. Окрім того, як видно з матеріалів справи, направлення на перевірку домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1, начальник Управління ДАБІ у Хмельницькій області Крюкова Л.В. не надавала.

Відповідно до довідки №830 від 17.07.2017 року, виданої виконавчим комітетом Цвітоської сільської ради, ОСОБА_2, зареєстрований по АДРЕСА_1.

Отже зважаючи на те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та винесенні постанови про адміністративне правопорушення, відповідачем не було встановлено місце правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування постанови про адміністративне правопорушення № 248 від 03.08.2017 року якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.4 ст.96 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

Підсумовуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час її апеляційного розгляду, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області залишити без задоволення, а постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 27 вересня 2017 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та строки передбачені ст.325 та згідно ст.272 КАС України, оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Мельник-Томенко Ж. М. Ватаманюк Р.В.