Справа № 826/1606/18
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2018-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2018 року м. Київ № 826/1606/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши позовну заяву в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1
до Генеральної прокуратури України
про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Генеральної прокуратури України, у якому просив:

- визнати протиправними дії відповідних посадових/службових осіб Генеральної прокуратури України, в частині утримання та не повернення власнику «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.»;

- зобов'язати відповідних посадових/службових осіб Генеральної прокуратури України повернути власнику «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.»;

- стягнути з Генеральної прокуратури України на користь ОСОБА_1, матеріальну шкоду у розмірі 10000,00 грн. (десять тисяч гривень 00 коп.);

- зобов'язати керівника Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_2, прокурора прокуратури міста Києва ОСОБА_3 та прокурора відділу процесуального керівництва Генеральної прокуратури інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 припинити вимагати хабар з ОСОБА_1, за повернення «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.».

Згідно з частиною 2 статті 171 Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості відповідача зазначено Генеральну прокуратуру України, проте, у прохальній частині позовної заяви позовні вимоги заявлено також до відповідних посадових/службових осіб Київської місцевої прокуратури №7 та Прокуратури міста Києва.

Відтак, на виконання вимог даної ухвали суду позивачу слід надати уточнену позовну заяву із зазначенням у ній в якості відповідача, у тому числі у прохальній частині, або відповідний орган державної влади, або посадову особу останнього з його персоніфікацією.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Позивачем не надано доказів в обґрунтування та розрахунку розміру матеріальної шкоди завданої посадовими/службовими особами Генеральної прокуратури України.

Згідно з пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно з частиною 4 статті 161 КАС України позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач вказує про те, що неодноразово звертався до відповідних посадових/службових осіб Генеральної прокуратури України з вимогою про повернення «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.».

Проте, з доданих до матеріалів позовної заяви не вбачається ані факту вилучення/утримання «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.» саме посадовими/службовими особами Генеральної прокуратури України, як і доказів звернення позивача із заявами про його повернення.

Відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України до позовної заяви додається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем не додано письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав до позовної заяви.

Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В позовній заяві зазначено, що вилучення «Удостоверение ОСОБА_1 «Донор СССР» 1985 г.» відбулось 30 липня 2010 року, в той же час звернення до суду мало місце 29 січня 2018 року, тобто з порушенням встановленого шестимісячного строку.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставки судового збору визначені статтею 4 Закону України «Про судовий збір», де визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 гривень.

Як вбачається зі змісту прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлена одна вимога немайнового характеру та одна вимога майнового характеру (відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 10000,00 грн.).

Водночас, вказане у позовній заяві клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, розповсюджується виключно на позовну вимогу про відшкодування шкоди, на інші позовні вимоги вказане положення про звільнення від сплати судового збору не розповсюджується.

З урахуванням викладеного, ОСОБА_1 слід надати суду докази сплати судового збору за дві позовні вимоги немайнового характеру, який у даному разі становить 1409,60 грн.

Крім того, у силу пункту 9 частини 5 статті 160 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позивач повинен надати до суду обґрунтування порушення прав, свобод, інтересів позивача саме відповідачем, який вказаний в позовній заяві.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160 та 161 КАС України і позивачу належить усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 5, 160, 161, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя Т.І. Шейко