Справа № 804/6845/17
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2018-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2018 року Справа № 804/6845/17
ОСОБА_1 окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_2
за участі секретаря судового засіданняОСОБА_3
представника позивача представника позивача представника відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" до ОСОБА_1 митниці ДФС про скасування рішення,-
Обставини справи: до ОСОБА_1 окружного адміністративного суду надійшов позов Публічного акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" до ОСОБА_1 митниці ДФС, в якому позивач просить:
- скасувати рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 року, яке винесене ОСОБА_1 митницею ДФС;
Ухвалами ОСОБА_1 окружного адміністративного суду від 24.10.2017 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

З 15.12.2017 року діє нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України, пунктом 10 Розділу VII "Перехідні положення" якого визначено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судове засідання призначене на 25.01.2018 року всі сторони з'явились. Представники позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_1 митниці ДФС проти позову заперечував, в матеріалах справи містяться письмові заперечення на позов, в яких зазначено, що в результаті контролю співставлення заявленого рівня митної вартості товару відносно аналогічного товару, що поставляється на територію країни, проведеного згідно з вимогами статті 337 Митного кодексу України, встановлено, що ціна товару для позивача знижена практично на 39%, що не аргументовано документально. Зауважено, що під час проведення процедури консультацій щодо обрання методу визначення митної вартості товару, декларантом надано дві версії калькуляції собівартості від продавця компанії "FAST TRADING SP.Z.O.O.", де містяться різні відомості щодо умов поставки товару DAF та DAP ст.ІЗОВ. При коригуванні митної вартості товару відповідачем застосовано другорядний метод визначення митної вартості - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, яка ґрунтується на раніше визнаній за МД №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 року, за якою ввезений аналогічний товар на митну територію України. Тому рішення ОСОБА_1 митниці ДФС про коригування митної вартості товарів таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, а картка відмови видана відповідачем є обґрунтованою, у зв'язку з тим, що заявлену митну вартість товару скориговано за рішенням про коригування митної вартості товарів від 07.08.2017 року, що вказує на процедурну неможливість митного оформлення товару за заявленою у митній декларації митною вартістю.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши представників позивача та представника відповідача, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Відповідно до пунктів 1-2 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовим спором визнається спір у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у звязку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Пунктом 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено поняття суб'єктів владних повноважень, до яких належать орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший субєкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до статті 543 Митного кодексу України безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на органи доходів і зборів.

Відповідно частини 1 статті 546 Митного кодексу України, митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

Отже, ОСОБА_1 митниця ДФС у відносинах з фізичними та юридичними особами, під час реалізації своїх завдань та функцій, встановлених законодавством України, є суб'єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

04.07.2017 року між Публічним акціонерним товариством "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" (покупець) та компанією Fast Trading Sp.Z.O.O. (продавець) укладено контракт, згідно предмету якого, продавець зобов'язаний продати, а покупець прийняти та сплатити коксову продукцію (товар). Назва, строк поставки, якісні показники, кількість, ціна та базис поставки вказані в Специфікаціях до контракту та є його невід'ємною частиною.

Специфікацією №1 до контракту №Т2385/05 визначено найменування товару: коксовий дріб'язок 0-10 мм (код УКТ ЗЕД - НОМЕР_1), зональність на суху масу не більше - 14,0%, масова доля загальної вологи не більше - 15,0%, летючі речовини не більше - 2,5%. Ціна товару на умовах DAP ж/д Ізов 132 дол.США за 1 метричну тону. Загальна вартість за даною специфікацією - 303600,00 дол.США.

14.07.2017 року Публічним акціонерним товариством "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" подано до митного оформлення митну декларацію №UA110140/2017/003569 разом із контрактом №Т2385/05, специфікацією №1, листом №2088/05.

Відповідно до декларації №UA110140/2017/003569, до митного оформлення заявлено товар, а саме: коксовий дріб'язок фр.0-10 мм, зональність не більше 14,0%, волога не більше 15,0%, ціна товару 333960,00 дол.США.

27.07.2017 року Публічним акціонерним товариством "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" подано митну декларацію №UA110140/2017/003967 (гр.40 МД - періодична декларація №UA110140/2017/003569 від 14.07.2017 року), на підставі специфікації №1 до контракту №Т2385/05 за умовами DAP станція Ізов для використання в якості шихти в технологічному процесі при виробництві агломерату марганцевого. Митна вартість визначена за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору (контракту)) на рівні 84077,40 дол.США, або 132 дол.США за метричну тону.

За результатами оцінки ризику відповідно до наказу МФУ від 31.07.2015 №684, переліку індикаторів ризику для забезпечення повного та якісного здійснення митних формальностей та обрання формата обсягів митного контролю по МД №UA110140/2017/003967 від 27.07.2017 року було здійснено перевірку правильності визначення митної вартості товару. За результатами такого контролю виявлені розбіжності. З метою здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару запропоновано надати такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами №06/06/2017, що зазначено у рахунку-фактурі від 12.07.2017 №; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини.

01.08.2017 року Публічним акціонерним товариством "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" надані документи, а саме лист виробника б/н від 28.07.2017 року, договір про співробітництво б/н від 30.05.2016 року, сертифікат якості від 26.07.2017 року CARBO-KOKS, біржові котировки за червень 2017 року, прайс-лист від 28.07.2017 року.

За розглядом наданих документів відповідачем направлено повідомлення №2 від 01.08.2017 року, в якому зазначено , що за результатами розгляду товаросупровідних документів, наданих декларантом разом з ЕМД, а також додатково наданих документів, не підтверджено зниження ціни внаслідок зміни якісних характеристик товару. Запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

04.08.2017 року супровідним листом №54/293 Публічним акціонерним товариством "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" направлено додаткові документи: переклад калькуляції від 03.07.2017 року за KRS №; лист б/н від 03.07.2017 року; огляд ринку коксу за липень 2017 року, договір "Про надання інформаційно-консультаційних послуг" від 25.12.2013 року №У1424/05; лист від 04.08.2017 року №2405/05 від "ПГЗК"; лист №95 від 04.08.2017 року від компанії "Приват Інтертрейдінг".

04.08.2017 року ОСОБА_1 митницею ДФС було направлено повідомленні №3 за ЕМД №UA110140/2017/003967 від 27.07.2017.

Статтями 53 та 335 Митного кодексу України визначений перелік документів та відомостей, які подаються декларантом митниці для здійснення митного контролю та митного оформлення.

Згідно із частиною 5 статті 54 Митного кодексу України з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, митний орган, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Статтею 337 Митного кодексу України встановлено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

07.08.017 року ОСОБА_1 митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2017/000047/1, за яким була визначена митна вартість задекларованого товару другорядним методом визначення митної вартості (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) на рівні 215,6 дол.США за метричну тону (37326,42 дол.США за весь товар).

За результатами перевірки митної декларації відповідачем було видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2017/00092 від 07.08.2017 року.

16.08.2017 року Публічним акціонерним товариством ""Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" здійснено митне оформлення товару за митною декларацією №UA110140/2017/004539 згідно із заявленою митною вартістю.

28.08.2017 року листом №2661/05 ПАТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" повідомило ОСОБА_1 митницю ДФС про надання додаткових документів для визначення заявленої митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 року.

Листом від 01.09.2017 року №1558/10/04-50-19-01 ОСОБА_1 митниця ДФС розглянула звернення ПАТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" №2661/05 від 28.08.2017 року та повідомило, що враховуючи не підтвердження надісланим висновком ДП "Держзовнішінформ" заявленого за ЕМД №UA110140/2017/004539 рівня митної вартості коксового дріб'язку, у митниці відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 про коригування митної вартості за результатами розгляду додаткових документів у відповідності до положень частини 9 статті 55 Кодексу, тому рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 року залишено чинним.

07.09.2017 року листом №2653/05 ПАТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" звернулось до ОСОБА_1 митниці ДФС з проханням переглянути рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 (215,571 USD/мт), та провести коригування додаткової декларації до періодичної №UA110140/2017/004539 від 16.08.2017, оформленої під гарантію, за ціною рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000051/1 від 18.08.2017, тобто 135,91 USD/мт.

Листом від 22.09.2017 року №1668/10/04-50-19-01 ОСОБА_1 митниця ДФС розглянула звернення ПАТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" від 07.09.2017 року №2653/05 та повідомила, що рішення про коригування митної вартості від 07.08.2017 року №UA110140/2017/000047/1 залишено чинним.

Не погодившись з даним рішенням, позивач з його оскарженням звернувся до суду.

Згідно із статтею 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, встановлено статтею 57 Митного кодексу України.

Основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не повязаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини третьої статті 58 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Наведені правові норми вказують, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, з урахуванням відповідних обмежень, є перший метод - за ціною договору (вартість операції); при цьому застосування другорядних методів визначення митної вартості товарів може мати місце виключно при неможливості застосування основного; у свою чергу основний метод визначення митної вартості товарів не застосовується лише якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обовязковою при її обчисленні.

Статтею 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частини пятої статті 54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з частиною шостою вказаної правової норми орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі, зокрема, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначено частиною другою статті 53 Митного кодексу України

Відповідно до частин третьої та п'ятої вказаної статті, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) визначені вказаною нормою додаткові документи. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Аналіз наведених статей свідчить, що обов'язок доведення митної ціни товару належить позивачу. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. При цьому, в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбiжностi, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов'язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхiднiсть перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Так, відповідачем були виявлені наступні розбіжності та відсутність відомостей, зокрема:

- декларантом до митного оформлення надано сертифікат хіміоаналізу від 17.07.2017 №PL1707022S1, виданий 08.04.2016 року, про що в перекладів цього документу не зазначено, компанією "INCOLAB SERVICES POLSKA Sp.z.o.o" (Польща), яка не є виробником товару. Міжнародну акредитацію даного підприємства щодо наявності дозволу на проведення незалежної експертизи не підтверджено. Таким чином, відповідач дійшов висновку, що якісні характеристики товару, зазначені у сертифікаті не підтверджено.

- компанія "FAST TRADING SP.Z.O.O." (Польща) за рахунком від 12.07.2017 року оцінюваний товар продавала позивачу за ціною 132,00 дол.США, до митного оформлення декларантом надано рахунок-фактуру від 12.07.2017 року від компанії "K SNVESTMENTS SP.ZO.O SP.K" (Польща) для компанії "FAST TRADING SP.Z.O.O." (Польща) з відповідними відмітками митного органу на кордоні, за яким оцінюваний товар продається за ціною 130,50 дол.США. В результаті перевірки документів встановлено, що в рахунку-фактурі від 12.07.2017 року зазначено курс валюти долару до польського злотого на рівні 3,7160. Відповідачем в результаті перевірки встановлено, що курс 3,7160, який взято за основу перерахунку у рахунку-фактурі не підтверджено документально;

- в прайс-листі б/н від 28.07.2017 року надана інформація на товар "коксовий дріб'язок 0-10 мм" від продавця товару, а не від виробника, при цьому, зазначений прайс-лист виданий пізніше дати формування та узгодження ціни товару за специфікацією №1 від 04.07.2017 року;

- в наданій інформації щодо огляду цін на ринку коксу відсутнє посилання на джерело інформації. Показники котирувань, наведені у довідці відображують коливання ціни на кокс за червень 2017 року, в той час як рахунок-фактура № від 12.07.2017 року та рахунок-фактура №Т2385/05/S1 coke breeze-1 від 12.07.2017 складені в липні місяці 2017;

- наданий декларантом договір про співробітництво від 30.05.2017 між "К INVESTMENTS" та "CARBO-KOKS", лише закріплює за компанією "К INVESTMENTS" виключне право на дистрибуцію продукції компанії "CARBO-KOKS. Цим договором передбачено, що поставки товарів здійснюються на підставі замовлень, які повинні містити відомості про найменування товару, кількість, ціну, яка встановлена на діючому на той час прейскуранту. Отже ціна між даними компаніями встановлюється на підставі прейскуранту виробника, який до митного оформлення не надано. Договір про співробітництво від 30.05.2017 року між "К INVESTMENTS" та "CARBO-KOKS" не містить відомостей щодо ціни на оцінюваний товар - коксовий дріб'язок 0-10 мм;

- наданий в якості додаткового документа сертифікат якості виданий підприємством-виробником "CARBO-KOKS" 26.07.2017 року, тобто після надходження вантажу в Україну (18-19.01.2017р.);

- в калькуляції компанії-продавця "FAST TRADING SP.Z.O.O" від 03.07.2017 року КPS№ НОМЕР_2 зазначено поставку товару на умовах DAF, що не відповідає умовам поставки, визначених у контракті від 04.07.2017 №Т2385/05 - DAP;

- в наданій калькуляції вартості від продавця "FAST TRADING SP.Z.O.O", а також її переклад, товар 03.07.2017 пропонується компанією "К INVESTMENTS SP.Z.O.O" для компанії "FAST TRADING SP.Z.O.O" на рівні 132 дол.США/мт. В даній калькуляції ціни включено витрати на транспортування у розмірі 1250 дол.США. Калькуляція від "FAST TRADING SP.Z.O.O" від 03.07.2017 року щодо придбання товару у липні, містить розбіжності в числових значеннях щодо підтвердження складови митної вартості товару, а саме витрат на транспортування товару, а також витрат на незалежний контроль.

Враховуючи вище зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем доведено неможливість здійснення перевірки митної вартості на підставі документів наданих позивачем, та правомірність своїх дії щодо запиту додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.

Щодо застосування відповідачем другорядного методу визначення митної вартості при коригуванні - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, яка ґрунтується на раніше визнаній за МД №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 митної вартості, за якою ввезений аналогічний товар на митну територію України за посередницьким контрактом на рівні 0,215571 дол.США/кг, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1, 2 статті 60 Митного кодексу України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Згідно матеріалів справи, відповідачем за основу коригування взято митну декларацію Запорізької митниці ДФС №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017.

Як зазначено відповідачем у свої запереченнях на позов, митною декларацією №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 товар імпортовано за однакових комерційних умов (DAP ст.Ізов), якісний склад товару має однакові фізичні показники із наближеними відсотками у порівнянні до оцінюваного товару, та з однаковим призначенням, виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними. Так, оцінюваний товар використовується в якості шихти в технологічному процесі при виробництві. На думку відповідача, порівнювані товари є подібними.

Судом встановлено, що відповідно до митної декларації №UA110140/2017/003967 від 27.07.2017 року, коксовий дріб'язок, який ввозився позивачем має такі характеристики: фракція - 0-10 мм, зональність - 14%, волога - 10,9%, цілі використання - використовується в якості шихти в технологічному процесі при виробництві агломерату марганцевого.

Згідно сертифікату відбору проб та аналізів INCOLAB SERVICES POLSKA SP.Z.O.O. від 17.07.2017 року №PL1707022s1, склад фракції 10 мм складає лише 4,7% з усього обсягу продукції, що постачається.

Згідно митної декларації №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 ПАТ "Запорізький завод феросплавів", для використання у феросплавному виробництві горішок коксовий має такі характеристики: фракція - 10-25 мм, зональність - 9,16-10,63%, волога - 7,22-9,66%, цілі використання - використовується в якості палива та вуглецевого відновника у феросплавному виробництві та інших галузях промисловості.

Згідно пояснень позивача, коксовий горішок фракції 10-25 мм не відповідає технологічній інструкції та фізично не може використовуватись у виробництві агломерату марганцевого. Тому, дані товари є суттєво різними за своїми хімічними та фізичними характеристиками, що є обумовлює різні цілі їх виробничого використання, відповідно коксовий дріб'язок та горішок коксовий не є комерційно або виробничо взаємозамінними товарами.

Згідно Технологічної інструкції по виготовленню агломерату марганцевого ПАТ "Орджонікідзевський ГЗК" затвердженої 30.01.2013 року, в якості палива для агломерації використовують коксовий дріб'язок та вугіль. Коксовий дріб'язок та вугіль мають відповідати наступним вимогам, зокрема коксовий дріб'язок має бути класом не більше 8 мм.

Окрім того, в поясненнях від 12.12.2017 року №101-895 позивачем зазначено, що горішок коксовий за митною декларацією №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 ПАТ "Запорізький завод феросплавів" відповідає технічним умовам ТУ У19.11-0:2012, використовується для виготовлення феросплавної продукції, фракція - 10-25 мм, коксовий дріб'язок, який використовує ПАТ "Покровський ГЗК" для виготовлення агломерату відповідає технічним умовам ТУ У 23.1.-1:2011, фракція 0-10 мм. Окрім того, зазначено, що шихта має бути максимально однорідна, позивач не має технічної можливості приймати паливо у більшій фракції, оскільки тоді необхідно додатковий комплекс дробильно-сортувального обладнання для підготовки палива до необхідного розміру, якого у позивача немає, тому оптимальним є використання в якості палива коксовий дріб'язок розміром 0-10 мм, при цьому фракції 10 мм не має бути більше 8%.

Згідно довідки ПАТ "Покровський ГЗК" №101-66 від 24.01.2017 року, встановлено, що виходячи з технології виробництва агломерату та результатів випробувань агломераційна фабрика ПАТ "Покровський ГЗК" не використовує у процесі спікання агломерату коксовий горішок фракції 10-25 мм, оскільки це призведе до порушення технології спікання, що є неприпустимим. Технологічний процес дроблення коксового дріб'язку на ПАТ "Покровський ГЗК" не передбачає використання у складі шихти коксу фракції 10-25 мм. Виходячи з технологічних параметрів та економічних міркувань, використання коксового горішку (фракція 10-25 мм) на ПАТ "Покровський ГЗК" є неприпустимим.

Враховуючи вище викладене, суд зазначає, що визначальними ознаками подібних (аналогічних) товарів, відповідно до положень Митного кодексу України, є саме виконання однакових функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вони мають бути комерційно взаємозамінними. Тому враховуючи, що товар, що імпортувався позивачем та за яким відповідач здійснив порівняння виконують різні функції, та не є комерційно (виробничо) взаємозамінними, оскільки позивач технічно не може використовувати горішок коксовий фракцією 10-25 мм, рішення ОСОБА_1 митниці ДФС щодо застосування другорядного методу визначення митної вартості при коригуванні - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, яка ґрунтується на раніше визнаній за МД №UA112070/2017/07460 від 12.05.2017 митної вартості, за якою ввезений аналогічний товар на митну територію України за посередницьким контрактом на рівні 0,215571 дол.США/кг є помилковим, що підтверджується матеріалами справи.

Аналізуючи вищевказані норми чинного законодавства, дослідивши всі матеріали справи, суд приходить до висновку, що прийнятті відповідачем оскаржувані Рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2017/00092 від 07.08.2017 року є протиправними.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, індивідуальний акт - акт (рішення) субєкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

З наведеного слідує, що скасування рішення субєкта владних повноважень є наслідок визнання цього рішення протиправним.

Позивач просить суд лише скасувати оскаржувані рішення. В свою чергу, частина 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право суду вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Враховуючи необхідність повного захисту прав та інтересів позивача, суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2017/00092 від 07.08.2017 року.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За таких обставин, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є субєктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, повязані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в загальному розмірі 5687,83 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №4803 від 12.10.2017 року на суму 4087,83 грн. та №4804 від 12.10.2017 року на суму 1600,00 грн. Інших документально підтверджених судових витрат, матеріали справи не містять.

Приймаючи до уваги задоволення позову в повному обсязі, суд вважає за необхідне присудити здійснені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 5687,83 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_1 митниці ДФС.

Вступна та резолютивна частини рішення проголошені в судовому засіданні 25.01.2018 року.

У повному обсязі рішення складено 05.02.2018 р.

Керуючись статтями 243-246, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про корегування митної вартості №UA110140/2017/000047/1 від 07.08.2017 р. ОСОБА_1 митниці ДФС.

Визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2017/00092 від 07.08.2017 р. ОСОБА_1 митниці ДФС

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 5687,83 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_1 митниці ДФС.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до ОСОБА_1 апеляційного адміністративного суду через ОСОБА_1 окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_2