Справа № 357/15089/17
Суддя: Ярмола О. Я.
Дата ухвалення: 2018-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2018 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Ярмола О. Я. ,

при секретарі Ліщинська О. С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква залі суду № 5, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради Київської області, начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3, головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4 про визнання протиправними та скасування припису і постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 28.11.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4 в результаті позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудування, було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил будівництва прибудови до житлового будинку, А-3 розміром 3.94 х 2.90 м., рік побудови 200 та експлуатація гаража без введення його в експлуатацію. Під час вказаної перевірки виявлені порушення ст.29 Закону України «Про планування і забудову територій» і ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки на момент проведення перевірки обєкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію, з порушенням порядку отримання дозвільних документів на обєкт будівництва і його експлуатацію. На підставі вказаного акту позапланової перевірки, припису № С-2811/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2017 року, начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3 винесено постанову № А-0612/1 по справі про адміністративне правопорушення від 06.12.2017 року про накладення штрафу на позивача за правопорушення, передбачені ч.8 ст.96 КУпАП в розмірі 4250 грн. Позивач вважає зазначені вище приписи та постанову протиправними, оскільки він неодноразово звертався в різні інстанції, бажав належно оформити дозвільні документи, як на будівництво, так і на приватизацію земельної ділянки, визнання співвласника будинку де проживає. Крім того, будівництво гаража і прибудови було вчинене в період дії Закону, який передбачаєв інший поряжок оформлення прибудов. В акті перевірки не зазначено, які ж саме вимоги ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є порушеними, позивач неодноразово подавав Декларацію про готовність обєкта до експлуатації, яку йому повертали на доопрацювання. В акті перевірки зазначено, що обєкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію. Але позивач проживає в будинку з 1992 року, а гараж побудував в 2006 році і дане відображено в технічному паспорті на садибний житловий будинок. Позивач вказує, що мав чисельні перешкоди в оформленні документів на прибудову, оскільки не міг отримати дозвіл співвласника будинку. Вимушений був звертатися до прокуратури, суду,міського голови, до виконавчого комітету ОСОБА_2 міської ради з проханням визначити співвласника його будинку та, лише, 18.04.2012 року за рішенням Білоцерківського міськрайонного суду було визнано 1/4 частину будинку №239 по вул. Чапаєва в м. Біла Церква відумерлою спадщиною, та передано цю частину будинку у власність територіальної громади міста Біла Церква. Оскільки його будинок потребував ремонту, удосконалення та утеплення, він в 2009 році прибудував до входу приміщення /тамбур/ площею 3.94м х 2.90 м. Позивач подавав декларацію про готовність обєкта до експлуатації, вказував достовірні відомості в декларації, правопорушення, передбачене ч.8 ст.96 КУпАП, він не вчиняв. В звязку з наведеним позивач просив суд визнати протиправними та скасувати припис № С-2811/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2017 року, винесений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4; постанову № А-0612/1 по справі про адміністративне правопорушення від 28.11.2017 року, винесену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради, відповідач ОСОБА_3 начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради позов не визнали, просили відмовити в його задоволенні, оскільки оскаржувані приписи та постанова по справі про адміністративне правопорушення винесені у відповідності до вимог діючого законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи був повідомлений належно, відзив не подав.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, оглянувши матеріали справи, суд вважає що позов підлягає до задоволення.

Так, по справі встановлено, що позивач є співвласником (3/4 частини) житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під № 239 кв.1 по вулиці Степана Бандери в м. Біла Церква та має у власності земельну ділянку площею 0,075 га АДРЕСА_1, для будівництва і обслуговування житлового будинку (а.с.23-24,27).

Відповідно до технічного паспорта на садибний /індивідуальний/ житловий будинок №239 по вул. С.Бандери (колишня Чапаєва) в м. Біла Церква станом на 31.08.2015 року (а.с.27-31), житловий будинок 1900 року побудови, прибудова до будинку здійснена в 2009 році , гараж побудований в 2006 році.

Даний технічний паспорт містить відмітку про проведене технічне обстеження і за результатами якого реконструкція житлового будинку №239 по кВ. №1 по вул. Степана Бандери в м. Біла Церква та з урахуванням інформації щодо відповідності його місця розташування вимогам державних будівельних норм, отриманої виконавцем від місцевого органу містобудування та архітектури Управління містобудування та архітектури ОСОБА_2 міськради №15/312 від 25.08.2015 року встановлено можливість його надійної та безпечної експлуатації (а.с.27 зворот).

Також, даний технічний паспорт на садибний /індивідуальний/ житловий будинок №239 по вул.С.Бандери містить примітку про існування прибудови, яка самочинно збудована та на схематичному плані зображена під літ. «а3».

Встановленим є те, що рішенням виконавчого комітету ОСОБА_2 міської ради від 27.09.2005 року за № 439 «Про впорядкування документів індивідуальних забудовників міста» було дозволено позивачу ОСОБА_1 побудувати гараж розміром 6,30 х 4,0 м (а.с.20).

Також, на звернення позивача, Управління містобудування та архітектури 25.08.2015 року надало інформацію, про те, що земельна ділянка домоволодіння АДРЕСА_2 знаходиться в західній частині м. Біла Церква в зоні малоповерхової житлової забудови. Розміщення зазначеного самочинно збудованого обєкту на даній ділянці відповідає її цільовому призначенню та положенням генерального плану м. Біла Церква. Прибудова літ. «а3» розташована поза межами червоних ліній обмеження забудови та з дотриманням нормативного відступу від меж земельної ділянки даного домоволодіння. Прибудова літ «а3» розташована з дотриманням мінімального протипожежного розриву по відношенню до сусідніх будівель і споруд. Прибудова літ «а3» розташована з дотриманням нормативних відступів від підземних та наземних інженерних мереж і комунікацій. А тому управління підсумувавши зазначене, прийшло до висновку, що місце розташування самочинно збудованого обєкту АДРЕСА_2 в м. Біла Церква (прибудова літ. «а3» відповідає вимогам державних будівельних норм. Наведене підтверджено листом № 15/312 від 25.08.2015р. (а.с.18).

З матеріалів справи, також, вбачається, що позивач неодноразово звертався до управління містобудування та архітектури ОСОБА_2 міської ради, двічі подавав Декларацію про готовність обєкта до експлуатації, але йому були повернуті документи на доопрацювання по технічним помилкам, таким як - не підкреслено перелік інженерного обладнання; п.4 не слід заповнювати; відсутня дата проставлення підпису виконавця та керівника субєкта господарювання який проводив технічну інвентаризацію; невірно зазначено форму власності; не вірно зазначено площу земельної ділянки, яку слід зазначати в квадратних метрах та ін.. Наведене вбачається з відповідей Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (а.с. 52,56,57).

Встановлено, що в силу обставин, які не залежать від позивача, він не міг оформити земельну ділянку, не мав співвласника будинку та, лише в квітні 2012 року набрало законної сили судове рішення за яким було визнано спадщину відумерлою та передано 1/4 частину будинку №239 по вул.. С.Бандери (колишня Чапаєва) у власність територіальної громади (а.с.61).

Встановлено, що 27.10.2017 року позивач звернувся до відповідача начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3 за розясненнями щодо відмови у реєстрації Декларації про готовність до експлуатації обєкта, реконструкції житлового будинку (а.с.22).

28.11.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4 на підставі направлення № 1 від 15.11.2017 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1 при будівництві прибудови до житлового будинку літера «а3», розміром 3,94 х 2.90 м., будівництві гаража розміром 3.80 х 6.15 м. по вулиці С. Бандери № 239 в місті Біла Церква, за результатами якої складено відповідний акт (а.с.9).

Як вбачається з цього акту, під час перевірки виявлені такі порушення: позивач збудував гараж розміром 3.85 х 6.15 м. рік побудови 2006 та прибудову «а3» розміром 3.94 х 2.90 м до житлового будинку рік побудови 2009. Зазначений гараж експлуатується без введення його в експлуатацію, прибудова експлуатується без введення її в експлуатацію та збудована без документу, що надає право на виконання робіт ст. 29 ЗУ «Про планування і забудову територій2який діяв на момент вчинення правопорушення, а на даний час порядок отримання дозвільних документів на обєкт будівництва та його експлуатація передбачена ст.. 27, п.1 ч.1 ч.7 ст. 34, ч.8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4 винесено припис № С-2811/1 від 28.11.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобовязано позивача усунути допущені правопорушення до 28.01.2018 року (а.с.12).

Також, 28.11.2017 року головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4 складено щодо позивача протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-22811/1, в якому перелічені зазначені вище порушення у сфері містобудівної діяльності та вказано, що відповідальність за встановлені порушення передбачена ч.1.ч.8 ст. 96 КУпАП (а.с.69).

В судовому засіданні встановлено, що на підставі вказаних вище акта перевірки, припису та протоколу начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3 було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-0612/1 від 06.12.2017 року, відповідно до якої позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за вказані вище правопорушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за ч.8 ст.96 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. (а.с.7-8).

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання субєктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки обєкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність обєкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва обєкта;

4) перевірка виконання субєктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

В даному випадку позапланова перевірка проводилася на підставі направлення, з метою державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, що не суперечить вимогам чинного законодавства.

При цьому складання акту перевірки, приписів, протоколу посадовими особами органів державного архітектурно будівельного контролю під час здійснення перевірки врегульовано нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 року № 533 / в редакції від 06.10.2015 року/.

Згідно ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки і споруди. Основні положення», прибудова-це вид реконструкції, при якій збільшується площа будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

А тому роботи, проведені позивачем, вважаються реконструкцією, оскільки при цьому збільшуються геометричні розміри будівлі.

В акті перевірки та приписах відповідачем зазначено, що на момент перевірки обєкт будівництва експлуатується без введення його в експлуатацію. Хоча, в цьому акті перевірки та приписах не зазначено, який саме обєкт експлуатується позивачем, також суд звертає увагу на те, що акт перевірки не містить жодних доказів про те, що позивач експлуатує обєкт будівництва, окрім самого запису про це.

Як вказано вище, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності на підставі ч.8 ст.96 КУпАП, згідно якої - експлуатація обєктів, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність обєкта до експлуатації, вчинені щодо обєктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, що тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот пятдесяти до трьохсот пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В оскаржуваному позивачем приписі та постанові вказується на порушення ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», нормами якої, зокрема, передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №79 від 24.04.2015 року,(зареєстрованого в Міністерстві

юстиції України 15.05.2015 р. за №547/26992) яким затверджено Порядок

прийняття в експлуатацію і проведення технічного обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення I та II категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, було визначено процедуру та умови прийняття в експлуатацію збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження: індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, збудованих у період з 05.08.1992 року до 12.03.2011 року; збудованих у період до 12.03.2011 року.

Згідно цього Порядку прийняття в експлуатацію обєктів здійснюється безоплатно органом державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10 робочих днів з дня подання заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені такі обєкти, за результатами технічного обстеження цих обєктів шляхом реєстрації декларації про готовність обєкта до експлуатації (далі - декларація), яка складається за формою, наведеною в додатку 3 до цього Порядку.

Обєкт не може бути прийнятий в експлуатацію згідно з цим Порядком у разі наявності відхилень від вимог державних будівельних норм, визначених такими нормами як недопустимі (заборонені).

Замовник або його уповноважена особа подає з урахуванням вимог Закону України «Про адміністративні послуги» до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням обєкта заяву про прийняття в експлуатацію обєкта, до якої додаються: два примірники заповненої декларації; звіт про проведення технічного обстеження обєкта з інформацією щодо можливості його надійної та безпечної експлуатації (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно); засвідчені в установленому порядку копії: документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, на якій розміщено обєкт; технічного паспорта (з відміткою про проведене технічне обстеження у випадках, передбачених пунктом 6 розділу II цього Порядку). Заява про прийняття в експлуатацію обєкта підписується також співвласниками земельної ділянки та зазначеного обєкта (у разі їх наявності). Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає документи, зазначені в пункті 2 цього розділу, та приймає рішення про реєстрацію декларації або її повернення у строк, передбачений пунктом 1 цього розділу.

Згідно ч.8 Порядку власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію обєктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

А відповідно до п. 9-1 роз. V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» внесення змін до таких документів, скасування їх реєстрації або анулювання, а також державний архітектурно-будівельний контроль та прийняття в експлуатацію обєктів, що споруджуються на підставі таких документів, здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтями 6 та 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".Абзац пункту 9-1 розділу V набирає чинності з 01.09.2015р. - див. пункт 1 розділу II Закону № 320-VIII від 09.04.2015.

Стаття 39 Закону № 3038-VІ, який набрав чинності 12.03.2011 року, визначає порядок прийняття в експлуатацію, після набрання ним чинності, закінчених будівництвом об'єктів та містить заборону на експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, за час його дії. ОСОБА_5 не містить темпоральних застережень, зокрема про поширення його дії на відносини, які виникли до набрання ним чинності.

Питання щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів було вперше врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 5.08.1992 року №449, однак ця постанова стосувалася лише об'єктів державного замовлення. Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не включених до державного замовлення, мав визначатися Радою Міністрів Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями за погодженням з Міністерством інвестицій і будівництва. З дня набрання чинності у листопаді 1994 року ОСОБА_5 «Про відповідальність за правопорушення сфері містобудівної діяльності» (№ 208/94-ВР), стаття 1 якого встановлювала відповідальність за правопорушення у сфері містобудування, не передбачав відповідальності за експлуатацію або використання об'єктів містобудування, не прийнятих в експлуатацію. Вперше таке положення закріплено у цьому Законі 24 жовтня 2000 року шляхом доповнення частини першої зазначеної статті абзацом, що встановлював відповідальність за експлуатацію або використання будинків чи споруд після закінчення будівництва без прийняття їх державними приймальними (технічними) комісіями (ОСОБА_5 України від 21.09.2000 року № 1988-ІІІ).

19.01.2012 року згідно із Законом України від 22 грудня 2011 року № 4220-VI ОСОБА_5 № 208/94-ВР викладено у новій редакції, пункт 6 частини другої статті 2 якої передбачає, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

У своєму Рішенні від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що за закріпленим у наведеній статті Конституції України принципом дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

ОСОБА_6 № 208/94-ВР, зокрема положення пункту 6 частини другої статті 2 щодо накладення штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, регулює питання відповідальності тих суб'єктів містобудування, які вчинили правопорушення у сфері містобудування, зокрема не ввели в експлуатацію відповідні об'єкти до початку їх використання після набрання чинності цим Законом.

Конституційний принцип незворотності дії законів, які погіршують становище особи, дає суду підстави для висновку про неможливість застосування санкцій за дії (бездіяльність), які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

В контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об'єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов'язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об'єкта містобудування з початку його використання.

Такий висновок зроблено ВС України по справі № 21-433а13 від 04.03.3014року.

Як було зазначено вище, позивач 02.07.2015 року звернувся до управління містобудування та архітектури з заявою щодо відповідності місця розташування вимоги державних будівельних норм та щодо оформлення самочинно збудованої прибудови до житлового будинку кв. №1 під «аЗ», яка зазначена в технічному паспорті, виготовленому КП КОР « Південне бюро технічної інвентаризації» 29.01.2014 року та отримав інформацію про розміщення зазначеного самочинного будівництва на даній ділянці, що відповідає її цільовому призначенню від 25.08.2015 року на підставі цього висновку був виготовлений технічний паспорт з відміткою про проведення технічного обстеження на прибудову до будинку «а» 3 по вул. Степана Бандери (бувша Чапаєва) буд. 239. Позивач тричі подавав Декларацію про введення прибудови в експлуатацію в ДБКА м. Києва, однак Декларація була повернена на доопрацювання. Але після доопрацювання Декларації позивачу було відмовлено на підставі спливу строку дії Постанови №79 від 31.12.2015 року.

Даючи аналіз вищезазначеному по даному спору, суд приходить до висновку що встановлення нового Порядку оформлення документів про прийняття в експлуатацію обєктів, не є підставою для застосування санкцій за дії, які на момент, коли вони мали місце (2006-2009 р.р.), за попереднього правового регулювання не були правопорушенням. Крім того, як було вже зазначено вище, відповідно до ч.8 Порядку власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію обєктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються. А як було встановлено судом, позивач подав заяву, Декларацію та інші документи до 31.12.2015року та повернення їх на доопрацювання, теж, не може бути підставою для застосування санкцій за дії, які на момент, коли вони мали місце, за попереднього правового регулювання не були правопорушенням.

З врахуванням всього наведеного вище, суд вважає за можливе визнати протиправним та скасувати припис № С-28-11/1 від 28.11.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

А як вказано вище, безспірних доказів того, що в діях позивача є склад адміністративного правопорушення, за вчинення якого позивача було піддано адміністративній відповідальності, суду не було надано.

Отже, суд вважає за можливе постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності скасувати, а провадження по справі закрити.

Керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМ України від 23.05.2011 року № 533 / в редакції від 06.10.2015 року/, Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженим постановою КМ України від 13.04.2011 року № 461, ст.ст.96, 245, 247, 280,293 КУпАП, ст.ст. 90, 122, 139, 242-246, 263 КАС України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис № С-28-11/1 від 28.11.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, винесений головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_4.

Визнати протиправною та скасувати постанову № А-0612/1 від 06.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, затверджену начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_2 міської ради ОСОБА_3, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.8 ст.96 КУпАП, та накладення стягнення у вигляді штрафу 4250 грн.

Рішення може бути оскаржено до Київського адміністративного апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 02.02.2018 року.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

Суддя ОСОБА_7