Справа № 823/902/17
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2018-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 823/902/17 Головуючий у 1 інстанції: Рідзель О.А.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 09.11.2017 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» до Золотоніської районної ради, Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, третя особа - Кропивнянська сільська рада про визнання протиправними та скасування рішення і витягу, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «Золотоніський бекон» звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Золотоніської районного ради від 08.07.2016 № 6-8/VII «Про затвердження матеріалів технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок»;

- визнати протиправним та скасувати витяг міськрайонного управління у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.02.2017 № 8-28-0.3-429/2-17 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0004 загальною площею 116706 м2, місце розташування: адмінмежі Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.11.2017 закрито провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування витягу міськрайонного управління у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.02.2017 № 8-28-0.3-429/2-17 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0004 загальною площею 116706 м2, місце розташування: адмінмежі Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області; роз'яснено позивачу, що спір у зазначеній частині закритого провадження підлягає розгляду судом, юрисдикція якого поширюється на вирішення цивільного спору.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.11.2017 адміністративну справу № 823/902/17 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» до Золотоніської районного ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Кропивнянська сільська рада про визнання протиправним та скасування рішення - передано на розгляд Золотоніському міськрайонному суду Черкаської області.

Не погоджуючись із ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.11.2017 про закриття провадження у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування витягу позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену ухвалу суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким направити справу для продовження розгляду.

В судове засідання сторони не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 13 ст. 10, ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що зазначена апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що адміністративний позов в частині визнання протиправним та скасування витягу міськрайонного управління у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 10.02.2017 № 8-28-0.3-429/2-17 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :04:007:0004 загальною площею 116706 м2, місце розташування: адмінмежі Кропивнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Золотоніського району Черкаської області, не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що приймаючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції порушив норми чинного законодавства, оскільки фактично обмежив право позивача на захист своїх прав у судовому порядку, що є підставою для її скасування.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до положень статті 2 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно пункту 1 статті 3 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Вжитий у Кодексі адміністративного судочинства України термін «суб'єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Згідно ч. 2 ст. 17 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) юрисдикція адміністративних судів поширюється, зокрема, на: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.2011 у справі № 19-рп/2011 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 про офіційне тлумачення положень ч. 2 ст. 55 Конституції України, ч. 2 ст. 2, п. 2 ч. 3 ст. 17 КАС України, ч. З ст. ПО, ч. 2 ст. 236 КПК України зазначив, що Кодекс адміністративного судочинства України регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка правильності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб) відповідно до прийнятих або вчинених при здійсненні ними владних управлінських функцій.

Суд першої інстанції встановив, що п.1.7. рішення Золотоніської районного ради від 08.07.2016 № 6-8/УІІ затверджено матеріали технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки під господарськими будівлями та дворами, загальною площею 11,6706 га в адмінмежах Кропивнянської сільської ради Золотоніського району в розмірі 6 109 590, 79 грн.

10.02.2017 міськрайонним управлінням у Золотоніському районі та м. Золотоноші Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області видано позивачу витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку вищевказаної земельної ділянки.

Для оцінки доводів сторін, суд першої інстанції врахував, що відповідно до положень статті 5 Закону України «Про оцінку земель» залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель

Статтею 15 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (частина перша, друга статті 20 Закону України «Про оцінку земель»).

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Технічна документація з бонітування грунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно з п. 3.3. Порядку нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 22.08.2013 № 508, результати нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки на замовлення фізичної або юридичної особи видаються відповідним територіальним органом Держземагентства України як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель району.

З системного аналізу викладених норм вбачається, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель є документом, який фіксує інформацію щодо розрахунку нормативної грошової оцінки певної земельної ділянки із застосуванням значень факторів, що характеризують відповідну земельну ділянку, та не є правовстановлюючим документом, не є «рішенням», оскільки не породжує жодних прав, обов'язків, правових наслідків для позивача у розумінні ст. 17 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017).

Доводи позивача про порушення витягами його переважного права, як користувача земельними ділянками, на укладення договору оренди на новий строк є безпідставними, оскільки, як зазначено вище, витяг це одна з форм надання інформації.

Частиною 2 ст. 17 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) встановлено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Перелік позовних вимог, які може містити позов, зазначені в ч. 4 ст. 105 КАС України і не передбачає оскарження актів суб'єкта владних повноважень, що не є рішеннями за правовою природою.

Конституційний Суд України у рішенні від 23.06.1997 (справа щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень підпункту 2 пункту 3 розділу IV Закону України «Про Конституційний Суд України» стосовно правових актів органів Верховної Ради України акцентував увагу на тому, що правові акти індивідуальної дії - рішення, які встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Юридичною формою рішення державного чи іншого органу є виданий ним акт (офіційний письмовий документ), що породжує певні правові наслідки та спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Частиною 2 ст. 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Оскільки оскаржуваний витяг не є рішеннями, який би впливав на права позивача, врахувавши завдання адміністративного суду згідно з вимогами КАС України щодо захисту саме від порушень суб'єкта владних повноважень у сфері їх владної управлінської діяльності, яка реалізується шляхом вчинення дій, допущення бездіяльності та/або прийняттям рішень, суд дійшов висновку, що позовна вимога про скасування витягу не може бути розглянута за правилами КАС України. За суттю правовідносин вона також не підлягає розгляду у порядку господарського судочинства за правилами ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Отже за вказаною диспозицією в Україні встановлено презумпцію цивільного процесу. З огляду на це суд дійшов висновку про підвідомчість справи про скасування акта, який не є рішенням суб'єкта владних повноважень, місцевому загальному суду в порядку цивільного судочинства.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 157 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) встановлений обов'язок суду закрити провадження у справі, якщо її не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необхідність закрити провадження у справі в зазначеній частині та на підставі ч. 2 ст. 157 КАС України (в редакції, яка діяла до 15.12.2017) роз'яснити, що відповідні позовні вимоги підлягають розгляду судом, юрисдикція якого поширюється на вирішення цивільного спору.

Отже, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Золотоніський бекон» залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 09.11.2017 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 31.01.2018.