Справа № 815/270/18
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2018-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/270/18
У Х В А Л А
01 лютого 2018 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Потоцька Нінель Володимирівна, розглянувши матеріали:
про: скасування рішення про державну реєстрацію прав та зобовязання вчинити дії,-
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «СКАРБНИЦЯ БЕССАРАБІЇ» до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційна служба Одеської області» ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію прав та зобовязання вчинити дії.
З метою створення всіх умов та вжиття всіх необхідних заходів для всебічного та об'єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку, суд вважає за необхідне вчинити наступні дії.
Приписами ч. 3 ст. 77 КАС України встановлено, що суд може збирати докази з власної ініціативи.
Предметом розгляду даної справи є визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 39124070 від 05.01.2018 року, яким здійснено реєстраційну дію по реєстрації права власності за ТОВ «СКАРБНИЦЯ БЕССЕРАБІЇ» на обєкт нерухомості: майновий комплекс - нежитлова будівля, яка розташована за адресою: Одеська область, м. Рені, вул. Дунайська, 188-б, на підставі Свідоцтва про право власності, виданого 20.01.2017 року Ренійською державною нотаріальною конторою Одеської області за реєстровим № 30.
Відтак є необхідним витребувати реєстраційну справу щодо обєкту нерухомості: майновий комплекс - нежитлова будівля, яка розташована за адресою: Одеська область, м. Рені, вул. Дунайська, 188-б, яку необхідно дослідити з метою всебічного і повного з'ясування обставин у справі.
Вирішуючи питання про витребування реєстраційної справи, суд виходить з наступного.
В розумінні пункту 8 частини першої статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (далі - Закон №1952-15) реєстраційна справа - сукупність документів, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документів, сформованих у процесі проведення таких реєстраційних дій, що зберігаються у паперовій та електронній формі.
Так, із положень статті 17 Закону №1952-15 випливає, що реєстраційна справа формується у паперовій та електронній формі після відкриття розділу на об'єкт нерухомого майна у Державному реєстрі прав та внесення до нього відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів цих прав та зберігається протягом всього часу існування об'єкта.
Реєстраційній справі присвоюється реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна.
Реєстраційна справа включає документи у паперовій та електронній формі, на підставі яких проведено реєстраційні дії, а також документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав у процесі проведення таких реєстраційних дій.
Документи, на підставі яких проведено реєстраційні дії та які підлягають поверненню заявнику, зберігаються у реєстраційній справі у формі електронних копій документів, виготовлених шляхом сканування під час проведення реєстраційних дій.
Реєстраційна справа в електронній формі зберігається в Державному реєстрі речових прав постійно.
Витребування (вилучення) реєстраційних справ або документів із них здійснюється виключно за рішенням суду.
Відповідно до частини першої статті 9 Закону № 1952-15 до повноважень суб'єктів державної реєстрації прав належить забезпечення: проведення державної реєстрації прав; ведення Державного реєстру прав; взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; формування та зберігання реєстраційних справ.
Зберігання реєстраційних справ у паперовій формі здійснюється виключно виконавчими органами міських рад міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення, Київською, Севастопольською міськими, районними, районними у містах Києві та Севастополі державними адміністраціями за місцезнаходженням відповідного майна.
Визначаючись щодо процесуальних підстав для витребування доказів , суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно частини четвертої статті 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Згідно частини третьої статті 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
За таких обставин, суд доходить висновку про необхідність витребування письмових документів у Ренійської районної державної адміністрації Одеської області, а саме: належним чином завірених матеріалів реєстраційної справи щодо державної реєстрації обєкту нерухомості: майновий комплекс - нежитлова будівля, яка розташована за адресою: Одеська область, м. Рені, вул. Дунайська, 188-б.
Окремо суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
Згідно пунктів 6 -7 частини п'ятої статті 44 КАС України, учасники справи зобов'язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.
Відповідно до частини шостої статті 80 КАС України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
Частинами восьмою та дев'ятою статті 80 КАС України, у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.
У разі неподання суб'єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.
Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.4 ст.45 КАС України ).
Зокрема, такі заходи процесуального примусу, визначені частиною першою статті 149 КАС України, а саме, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:
- невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;
- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;
- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб'єктом владних повноважень.
Керуючись ст.ст. 73, 79, 80, 94, 248, 243, 256 КАС України, суд -
У разі невиконання вимог ухвали суду повідомити суд про причини такого невиконання.
Покласти персональну відповідальність за невиконання ухвали суду на голову Ренійської районної державної адміністрації Одеської області ОСОБА_2, попередивши про відповідальність, передбачену ст. 149 КАС України.
Роз'яснити, що відповідно до частини першої статті 149 КАС України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:
- невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;
- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;
- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб'єктом владних повноважень.
Ухвала не підлягає оскарженню.

Відповідно до положень статті 256 КАС України, ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Потоцька Н.В.