Справа № 804/3943/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2016 р. Справа № 804/3943/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого суддіЦарікової О.В.,
секретаря судового засіданняБезрученко К.В.,
представника позивача Ковирєва М.В.,
представника відповідача: Москаленко О.В.,
представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог
на предмет спору на стороні відповідача: Олійник Ю.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа Девелепмент Груп» до Управління Держгеокадастру у місті Дніпропетровську Дніпропетровської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Дніпропетровської міської ради, про визнання нечинним рішення, визнання нечинним та скасування витягу, зобов'язання вчинити дії,
24 червня 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфа Девелепмент Груп" звернулося до Управління Держгеокадастру у місті Дніпропетровську Дніпропетровської області про:
- визнання нечинним рішення Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області в частині:
застосування значення коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) в розмірі 2,5;
застосування значення коефіцієнту (Км2) в розмірі 2,25;
коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки (Кф) для земель, зайнятих поточним та відведених під майбутнє будівництво, значенням 0,5;
коефіцієнта (Км2) значенням 1,64;
коефіцієнта (КмЗ) значенням 0,93;
коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки (Кф) для земель, зайнятих поточним та відведених під майбутнє будівництво, значенням 0,5;
коефіцієнта (Км2) значенням 1,64;
коефіцієнта (Км3) значенням 0,93.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.07.2016 відкрито провадження в адміністративній справі №804/3943/16 та призначено її до розгляду на 08.08.2016 о 10:00 год.. Останнє судове засідання відбулось 05.12.2016.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.08.2016 у цій справі до участі у справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Дніпропетровську міську раду.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов в повному обсязі.
Представник відповідача проти позовних вимог заперечив в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні проти позовних вимог заперечив в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову.
Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
У відповідності до умов договору (п. 4.1) річна орендна плата за земельну ділянку встановлюється у грошовій формі (у гривнях), у розмірі 1,5 (одна ціла і п'ять десятих) відсотка її нормативної грошової оцінки.
Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії (п.4.2. Договору).
Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках передбачених законодавством України (п.4.3. Договору).
Орендар повинен щорічно, протягом першого кварталу, надавати до комітету земельних відносин Дніпропетровської міської ради копію довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (п.4.4. Договору).
Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, що визначаються у встановленому порядку(п.4.6.Договору)..
Розмір орендної плати переглядається щорічно, або у разі:
зміни умов господарювання, передбачених договором;
змін у цільовому використанні земельної ділянки;
зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції
зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;
погіршення стану орендованої земельної ділянки не підтверджено документами;
в інших випадках, передбачених законом (п.4.8.Договору).
Згідно ч.1 ст. 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються цим Кодексом, Конституцією України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Справляння орендної плати за землю, здійснюється відповідно до положень розділу ХIII Податкового кодексу України (надалі - ПК України).
З 01 січня 2015 року відповідно до пункту 10.1 статті 10 ПК України плата за землю належить до місцевих податків.
Згідно ст.271 ПК України, ст.ст. 5, 13 Закону України «Про оцінку землі», ст. 201 Земельного кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Згідно з п.286.1. ст.286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.
Відповідно до ч.2 ст.20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
16.02.2016 позивачем отримано витяг технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №03-07/120216/90, сформований Управлінням Держгеокадастру у місті Дніпропетровську Дніпропетровської області, в якому значення коефіцієнту функціонального використання (Кф) замість 0,5 застосовано значення 2,5, значення зонального коефіцієнту Км2 - замість 1,64 визначено на рівні 2,25, а значення локального коефіцієнту Км3 замість 0,93 визначено на рівні 1,04.
Позивач із вказаним витягом не погоджується, чим і обумовлено звернення до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку вказаним правовідносинам суд виходить з такого.
У статі 19 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) визначено, що землі України за основним цільовим призначенням поділяються на категорії: землі сільськогосподарського призначення; землі житлової та громадської забудови; землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; землі оздоровчого призначення; землі рекреаційного призначення; землі історико-культурного призначення; землі лісогосподарського призначення; землі водного фонду; землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення.
Відповідно до статті 20 ЗК України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Зміна цільового призначення земель провадиться органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про передачу цих земель у власність або надання у користування, вилучення (викуп) земель і затверджують проекти землеустрою або приймають рішення про створення об'єктів природоохоронного та історико-культурного призначення. Зміна цільового призначення земель, які перебувають у власності громадян або юридичних осіб, здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Отже, з системного аналізу наведених правових норм убачається, що віднесення земель до тієї чи іншої категорії та зміна їх цільового призначення проводиться виключно відповідним рішенням органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які приймають рішення про передачу цих земель у власність або надання у користування.
У статті 1 Закону України «Про оцінку земель» (далі - Закон № 1378-ІV) визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
За приписами частини четвертої статті 5 цього Закону (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. У частині п'ятій цієї статті визначено використання нормативної грошової оцінки земельних ділянок для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
У частині першій статті 15 Закону № 1378-ІV також визначено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах. Нормативна грошова оцінка населених пунктів для всіх категорій земель та земельних ділянок (за винятком сільськогосподарських угідь) визначається згідно з формулою 8.
Віднесення земель до категорії земель за функціональним використанням на момент розроблення технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку ТОВ «Альфа Девелепмент Груп» провадилось згідно з Інструкцією з заповнення державної статистичної звітності з кількісного обліку земель (форми №№ 6-зем, 6а-зем, 6б-зем, 2-зем), затвердженою наказом Держкомстату України від 5 листопада 1998 року № 377 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 грудня 1998 року за № 788/3228), (яка втратила чинність 01.01.2016), відповідно до видів економічної діяльності, зазначених у довідках, що надають юридичним особам органи державної статистики.
Згідно п.5.1 та 5.2. договору оренди землі від 18.10.2007, земельна ділянка, що орендується позивачем передана в оренду для: будівництва та обслуговування комплексу нежитлових приміщень. Цільове призначення земельної ділянки: землі житлової та громадської забудови.
Відповідно до пункту 1.2 Договору оренди цільове використання земельної ділянки за цим договором (УКЦВЗ) 1.11.6 інша комерційна діяльність.
Документів на підтвердження внесення змін до Договору оренди, зокрема щодо виду цільового використання спірної земельної ділянки, позивачем суду не надано.
У відповідності до положень п. 4.2. договору оренди землі від 18.10.2007, обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскільки зміна категорії земельної ділянки передбачає законодавчо-визначену процедуру і прийняття відповідного рішення органом місцевого самоврядування, яке є підставою для зміни юридичного статусу земельної ділянки і застосування нового коефіцієнта її функціонального використання, за відсутності такого рішення органу місцевого самоврядування зміна цільового призначення використання земельної ділянки і, відповідно, коефіцієнта її функціонального використання не є можливим.
Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 30.03.2016 у справі № 2а/0470/5301/12 ( номер судового рішення в ЄДРСР № 57345868).
У відповідності до абзацу другого частини першої статті 244-2 КАС України, висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.
У відповідності до п.3.3. Порядку, Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.
Згідно п. 3.6. Порядку, коефіцієнт, який характеризує місцерозташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де:
Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;
Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);
Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місцерозташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.
Вихідними даними для обчислення Км є генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, плани їх земельно-господарського устрою, матеріали економічної оцінки їх територій.
Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи, з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, рішенням міськради вiд 15 липня 2015 року №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» затверджені: розроблена Державним підприємством науково-дослідного інституту проектування міст «Діпромісто» ім. Ю.Б. Білоконя технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська.
Значення локального коефіцієнту, який враховує місцерозташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони, визначаються з урахуванням Розділу 5 нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська та з урахуванням даних Таблиці 1.7 Порядку (що був чинний на момент формування та видачі спірного витягу).
Згідно вказаної таблиці, місце розташування земельних ділянок (локальні фактори)
Функціонально планувальні фактори:
-Місцезнаходження земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів: в межах -1,04-1,2;
- у зоні магістралей підвищеного містоформувального значення в межах 1,05-1,2;
- у зоні пішохідної доступності швидкісного міського та зовнішнього пасажирського транспорту - в межах 1,04-1,15;
Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа Девелепмент Груп», наданий Управлінням Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений чинним законодавством.
Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню судом.
Згідно статті 94 КАС України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова або службова особа).
Керуючись статтями 94, 159 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа Девелепмент Груп» до Управління Держгеокадастру у місті Дніпропетровську Дніпропетровської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дніпропетровської міської ради про визнання нечинним рішення, визнання нечинним та скасування витягу, зобов'язання вчинити дії відмовити повністю.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 12 грудня 2016 року.

Суддя О.В. Царікова