Справа № 823/1449/17
Суддя: С.М. Гарань
Дата ухвалення: 2018-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2018 року справа № 823/1449/17

м. Черкаси

16 год. 27 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гараня С.М., суддів - Гаврилюка В.О., Гаращенка В.В.,

секретар - Гордієнко Ю.П.,

за участю:

представника позивачів ТОВ "Карман Плюс" та ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (за довіреністю),

представника відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України - Єременко Л.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ТОВ "Карман Плюс", ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної Катерини Василівни про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування припису, а також постанов,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернулись: товариство з обмеженою відповідальністю «Карман Плюс», директор ТОВ «Карман Плюс» ОСОБА_1, в якому просять:

- визнати неправомірними дії Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області та головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної Катерини Василівни в частині недотримання ними вимог статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності» та процедури здійснення заходів визначених «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553;

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної К.В. №157 від 31.08.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- визнати неправомірною та скасувати винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. постанову №33/1023-5.5/983 від 12.09.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Карман Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 515 600 грн.;

- визнати неправомірною та скасувати винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. постанову №34/1023-5.5/983 від 12.09.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Карман Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 84 200 грн.;

- визнати неправомірною та скасувати винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. постанову №35/1023-5.5/983 від 12.09.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Карман Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч.2. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 67 360 грн.;

- визнати неправомірною та скасувати винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. постанову №36/1023-5.5/983 від 12.09.2017 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Карман Плюс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 515 600 грн.;

- визнати неправомірною та скасувати винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. постанову №136 від 12.09.2017 по справі про адміністративне правопорушення, якою директора ТОВ «Карман Плюс» ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 42 500 грн.

В судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. В обгрунтування своєї позиції позивач зазначив, що головним інспектором будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельного інспекції у Черкаській області, за результатами перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства, складено акт перевірки на підставі якого виписано протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно позивачів. В подальшому, уповноваженою особою винесено оскаржувані позивачами припис та постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому перевіряючими порушено процедуру проведення перевірки, зокрема, з повідомлення на проведення перевірки неможливо встановити тип проведення заходу а також період проведення перевірки не відповідає граничному періоду як планового так і позапланового заходів. Крім того, представник позивача звернув увагу, що у ТОВ "Карман Плюс" відсутній об'єкт будівництва за адресою: вул. Об'їздна, м. Городище (об'єкт проведення перевірки) а уповноважена особа порушила норми Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, так як провела перевірку за відсутності позивача або його представника. Представник позивача зазначає, що посилання у акті перевірки на нього як уповноваженого представника ТОВ "Карман Плюс" за довіреністю, не є вірним, так як він був його уповноваженим не на участь у проведенні перевірки, а на збір документів, згідно адвокатських запитів. До зазначеного, представником позивача звернуто увагу, що ТОВ "Карман Плюс" має автомобільний газозаправний пункт типу СЗГ-10, за адресою: провул. Некрасова, 14, м. Городище, який не має фундаменту та має всі ознаки тимчасової споруди, дає можливість підключення та функціонування АЗС без виконання будівельних робіт в зв'язку з чим не являється об'єктом будівництва.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, зокрема зазначив, що пояснення представника позивача з приводу відсутності у автомобільного газозаправного пункту ознак об'єкта будівництва є хибними, зокрема з посиланням на наявність фундаментної плити під рамою газового модуля, що підтверджується матеріалами фотофіксації, наданої до матеріалів справи. Крім того, представник відповідача, з посиланням на чинне законодавство, зазначив, що монтаж і настроювання СЗГ здійснюється тільки за наявності актів про готовність фундаменту і про закінчення будівельних робіт спеціалізованою організацією. В зв'зку з цим подальші дії та рішення уповноваженої особи на проведення перевірки вважає правомірними та такими, що ґрунтуються на вимогах законодавства.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

13.06.2017 Городищенська районна державна адміністрація, звернулась з листом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, в якому просила здійснити перевірку діяльності ТОВ "Карман Плюс".

26.06.2017 Городищенська міська рада Черкаської області звернулась з листом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, в якому просила вжити заходи до керівника ТОВ "Карман Плюс" ОСОБА_1 за ведення ним підприємницької діяльності без належних дозвільних документів та погоджень.

15.08.2017 управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області видано наказ від №63 та направлення №290 для проведення позапланової перевірки щодо дотримання ТОВ "Карман Плюс" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Управлінням ДАБІ у Черкаській області видано повідомлення про проведення у період з 15.08.2017 по 30.08.2017 вищевказаної перевірки суб'єкта господарювання".

За результатами проведення заходу, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною Катериною Василівною, складено акт №290 від 31.08.2017, яким встановлено, що об'єкт перевірки здійснює господарську діяльність з наступними порушеннями:

1. здійснено будівництво автомобільного газозаправного пункту по вул. Об'їзна в м. Городище Черкаської області без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, а саме: на залізобетонній плиті змонтовано будівлю операторної, на залізобетонній плиті змонтовано заправний модуль зрідженого вуглеводневого газу з одним резервуаром приблизною ємністю 10м3 з одною роздавальною колонкою, влаштовано блискавко захист на монолітному фундаменті, згідно з усних пояснень працівників заправного пункту було також змонтовано підземне заземлення, чим порушено ч. 1, ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 р. № 466;

2. Будівельні роботи з будівництва автомобільного газозаправного пункту проведені за відсутності відповідно розробленого та затвердженого проекту, чим порушено ст.7, ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

3. Під час проведення будівельних робіт на об'єкті не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, чим порушено ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.07 № 903 "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури»;

4. Будівництво об'єкту здійснено з порушенням будівельних норм і правил, а саме: територія газозаправного пункту не огороджена провітрюваною огорожею з негорючих матеріалів, в місцях проїзду автомобілів не має жорсткого дорожнього одягу; на території заправного пункту не передбачені засоби пожежогасіння; відстань до житлових будинків складає менше 50 м, чим порушено п. 8.132, таблиця 20, п. 8.145 п.8.150 ДБН В.2.5-20-2001 Газопостачання;

5. Закінчений будівництвом об'єкт, що експлуатується, не прийнятий в експлуатацію, чим порушено ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 р. №461.

31 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. складено п'ять протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.08.2017 № 172-176 та винесено припис від 31.08.2017, №157 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (до 28.02.2018) та зупинення експлуатації об'єкту до усунення порушень містобудівного законодавства.

12 вересня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною К.В. прийнято постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- №33/1023-5.5/983, відповідно до якої ТОВ "Карман Плюс" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 515 600 грн.;

- № №34/1023-5.5/983, відповідно до якої ТОВ "Карман Плюс" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 84 200 грн;

- №35/1023-5.5/983, відповідно до якої ТОВ "Карман Плюс" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч.2. ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 67 360 грн.;

- №36/1023-5.5/983, відповідно до якої ТОВ "Карман Плюс" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 1 515 600 грн.

- №136, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КупАП та накладено штраф у розмірі 42 500 грн.

Суд, при вирішення даного спору, надає правову оцінку встановленим обставинам справи та виходить з наступного.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), Порядком виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі - Порядок № 461), Законом України від 14.10.1994 №208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон №208/94-ВР), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до ч. 1, ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно- будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 4, Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ від 09.07.2014 № 294 (із змінами і доповненнями, внесеними постановою КМУ від 07.06.2017 № 408), Держархбудінспекція проводить перевірки, зокрема, відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно ч.1, ст. 41 Закону №3038-VI, пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553, визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З приводу посилань представника позивача щодо порушення інспекторами будівельного нагляду процедурних питань при проведенні перевірки, зокрема: неточності типу заходу відображеного у повідомленні на проведення перевірки в зв'язку з чим неможливо встановити тип проведення заходу а також що період проведення перевірки не відповідає граничному періоду як планової так і позапланової перевірок, суд зазначає наступне.

З матеріалів перевірки, які долучені до адміністративної справи, зокрема, направлення для проведення перевірки, акту перевірки, пояснень представника відповідача встановлено, що тип заходу, який проводився, являє собою позапланову перевірку. Зазначення у тексті повідомлення про проведення позапланового заходу, словосполучення "планова перевірка" суд сприймає як технічну описку.

Щодо строків проведення перевірки, суд не бере до уваги посилання представника позивача на норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», норми Господарського кодексу України та звертає увагу, що в даному випадку органами державного архітектурно-будівельного контролю застосовуються норми спеціального нормативного-правового акта, зокрема Порядку №553.

Відповідно до Порядку №553, термін проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути продовжений не більше ніж на два робочих дні.

Так, направленням №290 від 15.08.2017 строк на проведення позапланової перевірки встановлено з 15.08.2017 по 29.08.2017, тобто з урахуванням вихідних днів та державних свят граничний строк проведення перевірки не перевищено. У зв'язку з необхідністю значного часу для оформлення матеріалів перевірки керівництвом управління ДАБІ у Черкаській області прийнято рішення про продовження строку перевірки на 2 робочі дні. Відтак, 30.08.2017 управління ДАБІ у Черкаській області виписано направлення №290/1 зі строком дії з 30.08.2017 до 31.08.2017 року.

Крім того, представник позивача в обґрунтування позовних вимог звертає увагу суду на порушення уповноваженими особами процедури проведення перевірки, зокрема її проведення за відсутності позивача або уповноваженого представника. Зазначення його, як представника ТОВ "Карман Плюс", в акті перевірки вважає протиправним та таким, що здійснено з фальсифікацією даних так як його повноваження обмежувалися отриманням документів за адвокатськими запитами в рамках надання ТОВ "Карман Плюс" правової допомоги.

З приводу цих обставин суд зазначає наступне.

29.08.2017 та 30.08.2017 адвокат ОСОБА_2 звертався до управління ДАБІ у Черкаській області з адвокатськими запитами щодо надання копій документів на здійснення вказаного вище позапланового заходу відповідача та продовження строку його здійснення. До вказаних адвокатських запитів адвокатом було додано копію довіреності від 23.08.2017 на представництво позивача в судах та інших державних установах. Довіреністю надано право, зокрема бути представником довірителя в усіх органах влади, підприємствах, установах, організаціях з будь-яких питань, що стосуються прав, законних інтересів та будь-якої діяльності довірителя, з усіма повноваженнями, наданими законом стороні договору, скаржнику, заявнику та учаснику виконавчого провадження.

З пояснень до заперечення на адміністративний позов Безкровної К.В., що містяться в матеріалах адміністративної справи, встановлено, що відповідно до Порядку №553, уповноваженою особою в приміщенні УДАБІ в Черкаській області було пред'явлено, ОСОБА_2, як представнику, посвідчення та направлення на проведення позапланової перевірки. Крім того, було роз'яснено підстави її проведення та права і обов'язки суб'єкта містобудівної діяльності під час проведення перевірки. Представником отримано направлення №290 від 15.08.2017 та зроблено відмітку про це.

30.08.2017, представник позивача, під час повторного перебування в УДАБІ в Черкаській області, отримав примірник направлення №290/1 від 30.08.2017 та розписався про його отримання.

З аналізу повноважень наданих директором ТОВ "Карман Плюс" ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2, суд вважає непідтвердженою позицію представника позивача щодо обмеження повноважень виключно отриманням документів за запитом.

Зазначення у акті перевірки ОСОБА_2 у якості уповноваженої особи ТОВ "Карман Плюс" на участь у проведенні заходу державного нагляду, суд вважає обґрунтованим та правомірним.

Згідно пояснень представника позивача, у ТОВ "Карман Плюс" відсутній будь-який об'єкт будівництва за адресою місця проведення перевірки (вул. Об'їздна, м. Городище, Черкаська область). Натомість зазначає, що позивач має автомобільний газозаправний пункт типу СЗГ-10 за адресою: провулок Некрасова, 14, м. Городище, Черкаська область.

З цього приводу суд зазначає наступне. Відповідно до картографічних даних, що містяться в матеріалах адміністративної справи, земельна ділянка на якій розташовано автомобільний газозаправний пункт, розміщена у незначній віддаленості від провулку Некрасова та наближена до вулиці Об'їздної. Згідно письмових пояснень головного інспектора будівельного нагляду УДАБІ у Черкаській області Безкровної К.В., під час перевірки з виїздом на місце, нею, за участі представників Городищенської РДА та Городищенського МВК, було встановлено, що об'єкт будівництва знаходиться впритул до проїжджої частини по вулиці Об'їздна. Крім того, земельна ділянка з об'єктом будівництва має заїзд з вулиці Об'їздної. Зазначені обставини підтверджені матеріалами фотофіксації та містяться в матеріалах справи.

В зв'язку з вищезазначеним, суд дійшов висновку про необгрунтованість позовної вимоги щодо визнання неправомірними дій управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області та головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної К.В. в частині недотримання ними вимог статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності» та процедури здійснення заходів визначених «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Як встановлено судом з аналізу матеріалів справи, підставою для винесення оскаржуваних рішень стало встановлення за результатами проведеної перевірки порушень у сфері містобудівної діяльності, а саме: виконання позивачем будівельних робіт з улаштування газового модуля.

Згідно з п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466 (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Згідно положень ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд. Основні положення проектування», фундамент - це частина будівлі чи споруди, переважно підземна, яка сприймає навантаження від споруди і передає їх на основу, складену ґрунтами (природну) чи штучну.

Разом з тим, окремо виділяються фундаменти малозаглиблені, мілкого закладання, під якими розуміються фундаменти, які передають навантаження на грунт переважно через підошву фундаменту.

Відповідно до п. 5.1 ДБН, фундаменти проектуються виходячи з розрахункових схем, що передбачають, зокрема: тип власної конструкції фундаментів і жорсткості несучих конструкцій, що передають на них навантаження; спосіб влаштування фундаментів чи фундаментно-підвальних частин об'єктів (з вийманням чи без виймання грунту).

Фундаменти поділяють також за матеріалом (залізобетонні, бутобетонні, цегляні), видом та характером навантажень (згідно з ДБН В.1.2-2), технологічними умовами виготовлення тощо.

Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженим наказом Держстандарту України від 17 серпня 2000 року № 507, визначено, що споруди - це будівельні системи, пов'язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт.

Інженерні споруди - це об'ємні, площинні або лінійні наземні, надземні або підземні будівельні системи, що складаються з несучих та в окремих випадках огороджувальних конструкцій і призначені для виконання виробничих процесів різних видів, розміщення устаткування, матеріалів та виробів, для тимчасового перебування і пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів та т. ін.

Відповідно до п.6.11 Технічних умов стаціонарних заправників газу ТУ У 28.1-2:2015, монтаж і настроювання СЗГ здійснюється тільки за наявності актів про готовність фундаменту і про закінчення будівельних робіт спеціалізованою організацією.

Судом при дослідженні матеріалів фотофіксації перевірки, що містяться в матеріалах справи, встановлено, що заправний модуль змонтовано на залізобетонній плиті та влаштовано блискавозахист.

В зв'язку з зазначеним, суд робить висновок, що газозаправні пункти належать до категорії споруд як об'єктів будівництва, тому облаштування в їх основі фундаментної плити є облаштуванням фундаменту (малозаглибленого, мілкого закладання), в зв'язку з чим розміщення стаціонарного заправника газу фактично є виконанням будівельних робіт.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.12.2015, № 8/18.1-148-15, проектування та будівництво автомобільних газозаправних станції та автомобільних газозаправних пунктів повинно здійснюватись відповідно до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 та зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за № 651/19389, вимог ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання» та ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно- будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про об'єкти підвищеної небезпеки» від 18.01.2001, №2245-III (далі Закон №2245-III), об'єкт підвищеної небезпеки - об'єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об'єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.

Згідно п.19 Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого Постановою КМУ від 28.08.2013 № 808, зберігання, перероблення та транспортування вуглеводневої сировини (газу природного, газу сланцевих товщ, газу, розчиненого у нафті, газу центрально-басейнового типу, газу (метану) вугільних родовищ, конденсату, нафти, бітуму нафтового, скрапленого газу), а також технічні рішення з газопостачання населення і промислових підприємств є такими, що становлять підвищену екологічну небезпеку.

Відповідно до Закону №2245-III, небезпечна речовина - хімічна, токсична, вибухова, окислювальна, горюча речовина, біологічні агенти та речовини біологічного походження (біохімічні, мікробіологічні, біотехнологічні препарати, патогенні для людей і тварин мікроорганізми тощо), які становлять небезпеку для життя і здоров'я людей та довкілля, сукупність властивостей речовин і/або особливостей їх стану, внаслідок яких за певних обставин може створитися загроза життю і здоров'ю людей, довкіллю, матеріальним та культурним цінностям; порогова маса небезпечних речовин - нормативно встановлена маса окремої небезпечної речовини або категорії небезпечних речовин чи сумарна маса небезпечних речовин різних категорій.

Згідно п.1 Нормативів порогових мас небезпечних речовин для ідентифікації об'єктів підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2002 № 956, горючі (займисті) зріджені гази під тиском - гази, які знаходяться в апаратах, резервуарах або трубопроводах у рідкій фазі під тиском, що перевищує 0,1 МПа, та при температурі, що дорівнює або перевищує температуру навколишнього середовища.

Відповідно до п.16 Порядку ідентифікації та обліку об'єктів підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2002 №956, порогова маса небезпечних речовин, враховуючи розміщення вулично - дорожньої мережі (в радіусі 50 м) та селитебної території (в радіусі 50 м), визначається для 2-го класу небезпеки як Qir = 50(50 / 500)2 , Qir =0,5т., для 1-го класу небезпеки як Qir = 200(50 /500)2, Qir =2т.

Орієнтовне значення маси пропан-бутана в резервуарі - 4.7т, тобто перевищує зазначене граничне значення порогової маси, відповідно об'єкт є об'єктом підвищеної небезпеки та відповідно до ч.5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розділу 4 ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013, відноситься до класу наслідків ССЗ.

Відповідно до ч. 1, ст. 37 Закону №3038-VI, передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Необхідність отримання документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт передбачено також п. 1.6 ДБН А.3.1-5-2009.

Порядок виконання будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466 (далі - Порядок № 466).

Стаття 11 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV "Про архітектурну діяльність", п. 9.11 п. 9.11.1, п. 9.11.2 ДБН-А.3.1-5-2009 «Організація будівельного будівництва» визначають, що під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Відповідно до ст. 25 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992, №2780-XII, особи, винні у недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві; виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього несуть відповідальність, передбачену законом.

Згідно п. 8.132, таблиці 20, п. 8.145 Газопостачання ДБН В.2.5-20-2001, будівництво об'єкту має здійснюватися згідно будівельних норм і правил, а саме: територія газозаправного пункту має бути огороджена провітрюваною огорожею з негорючих матеріалів; на території заправного пункту мають бути передбачені засоби пожежогасіння; відстань до житлових будинків має складає не менше 50 м.

У відповідності до ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 р. №461, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів здійснюється відповідно до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 та з урахуванням додаткових положень додатку Щ (обов'язковий) до ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання», який містить вичерпний перелік документів, які повинні бути подані приймальній комісії.

Виконання функцій держави в сфері містобудівної діяльності здійснюється посадовими особами Держархбудінспекції в межах наданих повноважень за умови чіткого неухильного дотримання вимог діючого містобудівного законодавства. В разі виявлення порушень під час здійснення будівельного контролю та нагляду порушник притягується до відповідальності за вчинене порушення згідно вимог чинного законодавства.

Статтею 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984, №8073-Х (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) встановлена відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва.

Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 р. (з відповідними змінами і доповненнями) затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Порядок №244). Зазначений Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Частиною 2 Порядку №244 визначено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» розглядаються відповідними органами державного архітектурно - будівельного контролю. Постанови пре притягнення до відповідальності за правопорушення виносяться в тому числі і головними інспекторами будівельного нагляду.

Частиною 3 Порядку №244 передбачено, що штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Частиною 17 Порядку №244 (абз. 1) передбачено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Частиною 17 Порядку №244 (абз. 3) передбачено, що неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 19 Порядку №244 передбачено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 КАС України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та безсторонньо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У зв'язку з зазначеним, суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає доведеною правомірність дій суб'єкта владних повноважень щодо винесення оскаржуваних рішень.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають до задоволення.

Враховуючи вимоги статті 139 КАС України, відшкодування витрат, понесених позивачем не передбачено.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 22.09.2017 про відкриття провадження у справі, задоволено клопотання позивача та відстрочено сплату судового збору за подачу позовних вимог майнового характеру до ухвалення судового рішення у справі.

Суд, при визначенні належної суми стягнення судового збору за подачу даного адміністративного позову, керується нормами ч.2, ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011, №3674-VI та враховує сплату частини судового збору при подачі позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог - відмовити повністю.

Стягнути з ТОВ "Карман Плюс" (ідентифікаційний код - 40648536) до спеціального фонду Державного бюджету України на рахунок Черкаського окружного адміністративного суду (р/р № 4002, отримувач - УДКСУ у м. Черкасах Черкаської області, код отримувача - 38031150, МФО - 854018) судовий збір за подання позову в сумі 48 378 (сорок вісім тисяч триста сімдесят вісім) грн. 90 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С.М. Гарань

Судді В.О. Гаврилюк

В.В. Гаращенко

Повний текст рішення суду виготовлено 05.02.2018