Справа № 810/444/18
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2018-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 лютого 2018 року 810/444/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р., розглянувши позовну заяву прокурора - заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури до Ірпінського міського голови Карплюка Володимира Андрійовича, Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправної бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Прокурор - заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Ірпінського міського голови Карплюка Володимира Андрійовича, Ірпінської міської ради Київської області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Ірпінського міського голови Карплюка Володимира Андрійовича щодо не оприлюднення на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради http:/imr.gov.ua/ рішення прийнятого на 28-й сесії Ірпінської міської ради від 23.02.2017 "Про продовження договорів оренди комунального майна";

- зобов'язати Ірпінську міську раду Київської області оприлюднити на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради http:/imr.gov.ua/ рішення "Про продовження договорів оренди комунального майна".

Пунктом 3, 5 частини 1 статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 160 КАС України у разі пред'явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Частиною 3 статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

При цьому, частиною 4 вказаної статті КАС України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб'єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень.

Тобто, прокурор набуває адміністративної правосуб'єктності лише у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва інтересів держави, при цьому наявність таких підстав може бути оскаржена суб'єктом владних повноважень.

Таким чином, за нормами КАС України та Закону України "Про прокуратуру" прокурор може звертатися до адміністративного суду лише в інтересах держави, та звертаючись до адміністративного суду з метою представництва таких інтересів, повинен обґрунтувати наявність визначених законом підстав для здійснення такого представництва.

Проте, прокурором - заступником керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в позовній заяві на виконання вищенаведених норм КАС України та Закону України "Про прокуратуру" не зазначено, в чому саме полягає порушення інтересів держави оскарженою бездіяльністю, необхідність їх захисту та не зазначено органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від імені та в інтересах якого пред'явлено позов.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору визначені статтею 4 Закону України "Про судовий збір".

Так, згідно приписами частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2018 року, становить 1762,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини адміністративного позову, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 3524,00 грн. (1762,00 грн. х 2 = 3524,00 грн.).

Однак, позивач не додав до позовної заяви доказів сплати судового збору за звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов'язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивачем оскаржується бездіяльність щодо не оприлюднення на офіційному веб-сайті Ірпінської міської ради рішення, яке було прийняте 23.02.2017.

Однак, позов пред'явлено прокурором лише 29.01.2018, тобто з пропуском, визначеного ч. 2 ст. 122 КАС України строку звернення до суду.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять доказів поважності пропуску строку звернення до суду із таким позовом.

Отже, зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160, ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунуті у семиденний строк з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання до суду: заяви із обґрунтуванням підстав для звернення до суду з даним позовом, визначених ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 КАС України; оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 3524,00 грн.; доказів, які підтверджують факт того, що строк звернення до адміністративного суду не був пропущений або ж клопотання про поновлення такого строку із доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 53, 122, 132, 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву прокурора - заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури до Ірпінського міського голови Карплюка Володимира Андрійовича, Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправної бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу семиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дня отримання копії даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щавінський В.Р.