Справа № 826/10412/17
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2017-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 грудня 2017 року № 826/10412/17

Окружний адміністративний суд м. Києва у складі судді Григоровича П.О., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙПАРК ГРУП»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної

адміністрації)

про визнання неправомірним рішення, зобов'язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СКАЙПАРК ГРУП» (надалі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - відповідач), в якому просить суд:

- визнати неправомірним та скасувати рішення відповідача про повернення позивачу декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, по об'єкту: житловий будинок на вул. Юнацькій, 3, 5, 19, 21, 23, 25 (мікрорайон Жуляни) у Солом'янському районі міста Києва (код об'єкта 1122, 2, категорія складності III);

- зобов'язати відповідача зареєструвати декларацію позивача про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, по об'єкту: житловий будинок на вул. Юнацькій, 3, 5, 19, 21, 23, 25 (мікрорайон Жуляни) у Солом'янському районі міста Києва (код об'єкта 1122,2, категорія складності III), шляхом внесення даних до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, та за фактом реєстрації декларації оформити і підписати декларацію про готовність до експлуатації об'єкта.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.08.2017 відкрито провадження, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 07.11.2017.

Під час розгляду справи в судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити, посилаючись при цьому на те, що у Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відсутні законодавчо визначені підстави для повернення декларації про готовність об'єкта до експлуатації на доопрацювання.

Представник відповідача проти позову заперечив, про що надав відповідні письмові заперечення, які наявні в матеріалах справи. В обґрунтування заперечень посилався на порушення позивачем форми Декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Відповідно до ч.4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції від 03.08.2017) особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

В судовому засіданні представниками сторін подано письмове клопотання про розгляд справи за їх відсутності в письмовому провадженні.

З огляду на зазначене, керуючись частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції статті, яка діяла на момент прийняття процесуального рішення про перехід у письмове провадження) справа розглянута в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Позивач є замовником об'єкту «Будівництво житлового будинку на вул. Юнацькій, 3, 5, 19, 21, 23, 25 (мікрорайон Жуляни) у Солом'янському районі міста Києва» (код об'єкта 1122, 2, категорія складності III).

07 червня 2017 року позивачем через Центр надання адміністративних послуг до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано декларацію про готовність до експлуатації вказаного вище Об'єкта, який належить до I - III категорії складності.

09 червня 2017 року відповідачем складено лист № 073/09/01-9/0906 «Про повернення декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності №КВ 87 від 09.06.2017, яким позивачу повернуто на доопрацювання декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, із будівництва житлового будинку на вул. Юнацікій, 3, 5, 19, 21, 23, 25 (мікрорайон «Жуляни») у Солом'янському районі міста Києва.

Як зазначено у вказаному листі, підставою для повернення декларації стало те, що подана декларація оформлена з порушенням установлених вимог. При цьому, контролюючим органом вказано на те, що відповідно до додатку 3 до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, не передбачено додавати, змінювати найменування пунктів, назв відповідних граф таблиць тощо, внаслідок чого подана позивачем декларація не відповідає формі відповідного зразка.

Не погоджуючись з правомірністю рішення про повернення Декларації, як наслідок, вбачаючи наявність підстав для зобов'язання відповідача зареєструвати декларацію, позивач звернувся до Суду з даним позовом та просить його задовольнити.

Оцінивши за правилами ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, з урахуванням наступного.

Відповідно до вимог статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент подання позивачем зазначеної декларації та її повернення відповідачем), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об'єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об'єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об'єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Процедурні аспекти щодо реєстрації Декларації про готовність об'єкта І-ІІІ категорії складності, врегульовано Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 (надалі - Порядок).

Відповідно до п. 17 Порядку, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації - щодо об'єктів, які належать до I - III категорії складності, за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

При цьому, згідно з п. 2 Порядку № 461, повнота даних - інформація, зазначена замовником у поданих за встановленою формою документах, що за змістом достатня для прийняття рішення про реєстрацію декларації.

Згідно з п.п. 18, 19 Порядку № 461, орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Як вже зазначалось, підставою для повернення позивачу Декларації, стала її невідповідність, на думку суб'єкта владних повноважень, формі Декларації, що наведена в додатку №3 до Порядку.

Надаючи правову оцінку зазначеним доводам відповідача, Суд зазначає наступне.

В якості додатку 3 до Порядку № 461 затверджено форму декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності.

Відповідно до змісту Додатку № 3 до Порядку, в декларації мають міститись: 1) інформація про об'єкт; 2) інформація про замовника; 3) інформація про керівника замовника - юридичну особу; 4) інформація про відповідальну особу - інженера з технічного нагляду; 5) інформація про генерального підрядника (підрядника - у разі, коли будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників); 6) інформація про страхову організацію (за наявності); 7) інформація про осіб, відповідальних за виконання робіт; 8) інформація про генерального проектувальника (проектувальника); 9) інформація про відповідальних осіб генерального проектувальника (проектувальника): головного архітектора (інженера) проекту, особи, що здійснює авторський нагляд (за наявності); 10) інформація про проектну документацію; 11) інформація про дозвільні документи (декларація про початок виконання будівельних робіт або інші документи у разі їх наявності); 12) інформація про об'єкт; 13) інформація про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою; 14) техніко-економічні показники об'єкта (з урахуванням результатів технічної інвентаризації); 15) характеристика житлових будинків (з урахуванням результатів технічної інвентаризації) (за наявності); 16) основні показники об'єкта: потужність, продуктивність, виробнича площа, протяжність, місткість, обсяг, пропускна спроможність, кількість робочих місць тощо (заповнюється щодо всіх об'єктів в одиницях виміру з урахуванням цільової продукції або основних видів послуг); 17) інформація про те, що на об'єкті виконано всі передбачені проектною документацією згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, у тому числі щодо доступності для маломобільних груп населення. Обладнання встановлено згідно з актами про його прийняття після випробування у визначеному порядку; інформація про те, що заходи з охорони праці, забезпечення вибухобезпеки, пожежної безпеки, охорони навколишнього природного середовища і антисейсмічні заходи, передбачені проектом, проведені в повному обсязі; 19) інформація про те, що роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території, строки виконання яких перенесено через несприятливі погодні умови і які будуть виконані; 20) кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією; 21) вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, у тому числі витрати на будівельні роботи, витрати на машини, обладнання та інвентар; 22) інформація щодо реалізації та сплати коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту відповідно до договору.

Судом досліджено наявну в матеріалах справи належним чином завірену копію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності, подану ТОВ «СКАЙПАРК ГРУП» відповідачу 07 червня 2017 року, та встановлено, що вказана декларація містить в собі повний об'єм необхідної інформації, визначений для такої декларації в Додатку № 3 Порядку.

Разом з тим, а ні спірне рішення про повернення Декларації, а ні письмові заперечення відповідача, не містять в собі обґрунтувань з приводу того, в чому конкретно полягає невідповідність поданої позивачем декларації, та які конкретно найменування пунктів, назв відповідних граф, тощо, змінено позивачем всупереч затвердженої форми.

Більш того, як вже зазначалось, відповідно до п.2 Порядку, повнотою даних вважається саме інформація, за змістом достатня для прийняття рішення про реєстрацію декларації.

В листі від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906 не наведено жодних обставин з приводу неповноти зазначеної в Декларації інформації, необхідної для прийняття рішення про реєстрацію декларації.

Оскільки відповідач, що вбачається з аналізу наведених правових норм, уповноважений перевіряти саме повноту даних в поданій йому декларації, ним було необґрунтовано прийнято рішення про повернення вказаної декларації позивачу, оформлене листом від 09 червня 2017 року № 073/09/01-9/0906, оскільки подання декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до I - III категорії складності, з встановленою законом повнотою даних створює для відповідача виключно єдиний можливий сценарій поведінки, який вважатиметься правомірним - внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру, як то передбачено п.18 Порядку.

За змістом пункту 21 Порядку, Рішення про повернення декларації може бути оскаржено до суду.

Враховуючи зазначені обставини, оскільки відповідачем, в порушення ч.2 ст.77 КАС України, не доведено існування в рамках спірних правовідносин законодавчо визначених підстав для повернення Декларації та не підтверджено з посиланням на належні та допустимі докази обґрунтованості доводів, викладених в листі від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906, а досліджена судом копія Декларації за повнотою даних про Об'єкт повністю відповідає Додатку №3 Порядку, Окружний адміністративний суд приходить до висновку про протиправність рішення про повернення Декларації, оформленого листом від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906, як наслідок, необхідності його скасування.

За таких обставин позовні вимоги в цій частині є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Стосовно позовних вимог в частині зобов'язання відповідача зареєструвати декларацію позивача про готовність до експлуатації об'єкта, шляхом внесення даних до Єдиного реєстру документів та за фактом реєстрації декларації оформити і підписати декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

Фактично, позовні вимоги складаються з трьох частин: 1) реєстрація декларації; 2) внесення даних до Єдиного реєстру документів; 3) оформлення і підписання декларації, що, відповідно, регулюються різними нормами матеріального права та за своєю суттю не є тотожними юридичними поняттями.

Пунктом 7 ч.1 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що надання (отримання, реєстрації), повернення (відмови у видачі) чи анулювання (скасування реєстрації) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів здійснюється структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об'єктів I, II, III, IV категорій складності, розташованих в межах міст Києва та Севастополя.

В даному випадку закінчений будівництвом Об'єкт ІІІ категорії складності знаходиться в межах м. Києва, а отже, структурним підрозділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо прийняття в експлуатацію даного об'єкту є Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Пунктом 18 Порядку передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру.

Після проведення реєстрації один примірник декларації повертається замовнику (його уповноваженій особі) особисто або рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення, другий - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував (абз. 2 п.18 Порядку).

Реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (п. 2 Порядку).

У відповідності до п.15 Порядку дані щодо зареєстрованих декларацій, внесених змін до них, повернення на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації, а також виданих сертифікатів та відмов у їх видачі вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Аналіз зазначених вище норм в контексті спірних правовідносин дає змогу дійти висновку, що відповідач наділений повноваженнями (забезпечує) внесення інформації, зазначеної в декларації позивача про готовність об'єкту до експлуатації до реєстру.

В той же час, дані щодо зареєстрованої декларації вносяться до єдиного реєстру документів центральним органом виконавчої влади - Держархбудінспекцією.

Процедура ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, врегульовано Порядком від 24.06.2011 №92.

Відповідно до пунктів 3, 4, 8, Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунальног господарства України 24.06.2011 № 92 (у редакції від 18.05.2017), ведення, адміністрування, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

Подання даних для внесення їх Держархбудінспекцією до реєстру здійснюється відповідальними посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які пройшли підготовку до роботи з реєстром (далі - посадові особи).

Підставою для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв'язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

До реєстру вносяться відомості про назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів.

Електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.

За змістом п.12 Порядку № 92, посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій.

Оскільки кінцевою метою відновлення порушеного права в рамках спірних правовідносин є насамперед отримання позивачем оформленої та підписаної декларації про готовність об'єкта до експлуатації, Окружний адміністративний суд міста Києва, з урахуванням зазначених вище норм, звертає увагу на те, що передумовою отримання суб'єктом господарювання такої декларації, є послідовність наступних подій:

1) внесення відповідачем інформації, зазначеної у декларації, до реєстру;

2) перевірка повноти та коректності інформації, зазначеної в Декларації;

3) внесення Держархбудінспекцією перевірених даних до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера;

4) здійснення оформлення та підписання відповідної декларації.

В рамках спірних правовідносин відсутні обставини внесення відповідачем до Реєстру інформації, зазначеної у декларації позивача про готовність об'єкта до експлуатації, як наслідок, відсутні обставини внесення Держархбудінспекцією перевірених даних до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера, що є обов'язковою передумовою для оформлення та підписання декларації.

За таких обставин, враховуючи той факт, що відповідно до Порядку №92, виключною компетенцією саме Держархбудінсекції є внесення перевірених даних до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера, що є обов'язковою передумовою для оформлення та підписання декларації про готовність об'єкта до експлуатації, позовна вимога про зобов'язання відповідача зареєструвати декларацію позивача про готовність до експлуатації об'єкта, шляхом внесення даних до Єдиного реєстру документів та за фактом реєстрації декларації оформити і підписати декларацію про готовність до експлуатації об'єкта, є невірно обраним способом захисту порушеного права, внаслідок чого в цій частині слід відмовити.

Разом з тим, як встановлено судом, спірне рішення від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906 про повернення декларації та, як наслідок, не внесення інформації, зазначеної у декларації до реєстру, прийняте за відсутності на те правових підстав, а тому, з метою всебічного і повного захисту прав позивача в рамках спірних правовідносин, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов'язати Департамент вчинити дії щодо реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, що повернута листом від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906.

При цьому суд зазначає, що втручання, в даному випадку, в дискреційні повноваження Департаменту, як суб'єкта владних повноважень, є виправданим, оскільки відсутній інший законодавчо-визначений дієвий спосіб захисту порушеного прав позивача, враховуючи, що у межах спірних правовідносин відповідачем не доведено існування законодавчих підстав для повернення Декларації.

Суд враховує положення обов'язкової до застосування судової практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні по справі Олссон проти Швеції (Olsson v. Sweden) від 24 березня 1988 року.

При вирішенні вказаної справи Європейський суд з прав людини прийшов до висновку, що яка-небудь норма не може вважатися "законом", якщо вона не сформульована з достатньою точністю так, щоб громадянин самостійно або, якщо знадобиться, з професійною допомогою міг передбачити з часткою ймовірності, яка може вважатися розумною в даних обставинах, наслідки, які може спричинити за собою конкретну дію. Проте досвід показує, що абсолютна точність недосяжна і що необхідність уникати надмірної жорсткості формулювань і слідувати за обставин, що змінюються, веде до того, що багато законів неминуче викладені в термінах, які більшою чи меншою мірою є невизначеними.

Фраза "передбачено законом" не просто відсилає до внутрішнього права, але має на увазі і якість закону, вимагаючи, щоб останній відповідав принципом верховенства права. Таким чином, мається на увазі, що у внутрішньому праві повинні існувати певні заходи захисту проти свавільного втручання публічних властей у здійснення прав, охоронюваних inter alia п. 1 статті 8.

Закон, який передбачає дискреційні повноваження, сам по собі не є несумісним з вимогами передбачуваності за умови, що дискреційні повноваження та спосіб їх здійснення вказані з достатньою ясністю для того, щоб з урахуванням правомірності мети зазначених заходів забезпечити індивіду належний захист від свавільного втручання держави.

Крім того, згідно п. 65 вказаного рішення Суду, втручання повинно бути зумовлено досягненням правомірної цілі.

Також Європейський суд з прав людини вказує, що у відповідності зі сформованою практикою Суду, під поняттям необхідності мається на увазі, що втручання відповідає якій-небудь нагальній суспільній потребі і що воно пропорційно законній меті. При визначенні того, чи є втручання "необхідним у демократичному суспільстві", Суд враховує, що за державами - учасницями Конвенції залишається певна свобода розсуду.

На підставі викладеного суд вважає за необхідне зазначити, що запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців. Обсяг таких повноважень суб'єкта владних повноважень повинен мати чіткі межі застосування. Рішення органу влади має бути визнано протиправним, у разі, коли істотність порушення процедури потягнуло його неправильність, а за наявністю правової можливості (якщо ідеться про прийняття органом одного з двох рішень надати чи ні певну можливість здійснювати певні дії) суд зобов'язаний відновити порушене право шляхом зобов'язання суб'єкта владних повноважень прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про повернення позивачу декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, по об'єкту: житловий будинок на вул. Юнацькій, 3, 5, 19, 21, 23, 25 (мікрорайон Жуляни) у Солом'янському районі міста Києва (код об'єкта 1122, 2, категорія складності III), оформлене листом від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906.

3. Вийти за межі позовних вимог та зобов'язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії щодо реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, що повернула листом від 09.06.2017 №073/09/01-9/0906.

4. В решті позовних вимог - відмовити.

5. Стягнути судові витрати в сумі 800 (вісімсот) грн на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СКАЙПАРК ГРУП» (, адреса: 03020, м.Київ, ВУЛИЦЯ ПРАКТИЧНА, будинок 4) шляхом їх безспірного списання з рахунків Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01001, м.Київ, ВУЛИЦЯ ТРЬОХСВЯТИТЕЛЬСЬКА, будинок 4В) за рахунок бюджетних асигнувань.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.О. Григорович