Справа № 807/1102/16
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2018-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2018 рокуЛьвів№ 876/12232/17

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Гуляка В.В.,

Судової-Хомюк Н.М.,

з участю секретаря судового засідання Чигер І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_3, ОСОБА_4 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року (прийняту у м. Ужгороді суддею Рейті С.І.) про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 807/1102/16 за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у цій справі залишено без розгляду.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, її оскаржила ОСОБА_2 - представник ОСОБА_3 та ОСОБА_4, яка вважає, що суддею при винесенні рішення допущено неправильне застосування норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, тому просила скасувати вказану ухвалу і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що позивачі про розгляд справи не повідомлялись, хоча місце проживання не змінювали і причини невручення їм повісток не відомі.

Крім того, зазначає, що позивачі є особами похилого віку і уповноважили її на представлення їхніх інтересів у суді. Враховуючи, що вона, як представник позивачів, відповідно до ст.47 КАС України (у редакції, чинній на час постановлення ухвали) входить до складу осіб, які беруть участь у справі, суд повинен був повідомити її про розгляд справи, що ним не було зроблено.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, з таких підстав.

Наслідки неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі, встановлені статтею 128 КАС України (тут і далі - в редакції, чинній на час постановлення ухвали), згідно з частиною третьою якої, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вищезазначена процесуальна норма кореспондується з пунктом 4 частини першої статті 155 КАС України, якою встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, за змістом вищезазначених норм, суд може залишити позовну заяву без розгляду лише за наявності певних умов, а саме: якщо особа повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, повторно не прибула у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин і не заявила про розгляд справи за її відсутності.

Як видно із матеріалів справи, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10.05.2017 справу призначено до судового розгляду на 1 червня 2017 року.

У судове засідання 1 червня 2017 року позивачі (або їхній представник) не з'яви-лись, без повідомлення про причини не прибуття в судове засідання, у зв'язку з чим розгляд справи відкладено та судове засідання призначено на 20 червня 2017 року.

20.06.2017 позивачі (або їхній представник) повторно не з'явились, без повідомлення про причини не прибуття в судове засідання, у зв'язку з чим їхню позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 155 КАС України.

Залишаючи позовну заяву без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 155 КАС України, суд першої інстанції виходив з того, що позивачі належним чином повідомлялися про призначення судового засідання з розгляду адміністративної справи (що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про отримання позивачем рекомендованого поштового відправлення, направленого за вказаною у позовній заяві адресою, що повернуті до суду з відміткою поштового відділення: «за закінченням терміну зберігання», при тому, що суд вжив усі можливі заходи щодо своєчасного розгляду та надання можливості позивачу участі у розгляді справи.

Проте, на думку колегії суддів, такі висновки суду першої інстанції не відповідають фактичним обставинам справи і є помилковими виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 3 КАС України ухвала - це письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов'язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Частиною четвертої статті 160 КАС України визначено перелік ухвал, які викладаються окремим документом.

Окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.

А частиною шостою вказаної статті встановлено, що ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання в журнал судового засідання.

Згідно із частиною першою статті 41 КАС України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частин першої та третьої статті 42 КАС України одночасно із технічним записом судового засідання секретарем судового засідання ведеться журнал судового засідання.

Журнал судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно після судового засідання і приєднується до справи.

Частинами першою та третьою статті 150 КАС України встановлено, що суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Суд, відкладаючи розгляд справи або оголошуючи перерву в її розгляді, встановлює дату і час нового судового засідання, про що повідомляє під розписку осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні.

Судом встановлено, що у справі є довідка, складена і підписана секретарем судового засідання Закарпатського окружного адміністративного суду Грин-Лумей В.Г. про те, що в судове засідання, призначене на 01.06.2017 на 11:30 сторони у справі не з'явилися; у відповідності до статті 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судовий розгляд суддею Рейті С.І. відкладено на іншу дату.

Аналізуючи зазначені норми законодавства та вказані обставини справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що у разі неприбуття в судове засідання позивача, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд повинен відкласти розгляд справи і встановити дату й час нового судового засідання, про що повинен постановити ухвалу.

Вказана ухвала повинна бути занесена до журналу судового засідання, а, у випадку, коли фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється й журнал судового засідання не ведеться, така ухвала повинна бути викладена окремим документом.

Іншого способу викладення рішення суду з вирішення процесуального питання Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено, тому викладення рішення суду довідкою, підписаною секретарем судового засідання, є неприпустимим.

Складення такої довідки, на переконання колегії суддів, є можливим лише за неможливості проведення судового засідання (наприклад, через хворобу судді тощо).

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що нездійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не означає непроведення судового засідання; судове засідання проводиться, однак його фіксування технічними засобами не здійснюється.

Як видно із матеріалів справи, ухвала суду від 01.06.2017 про відкладення розгляду справи і встановлення дати й часу нового судового засідання відсутня; відкладення справи не здійснювалося, невідомо - ким і коли призначалося наступне судове засідання.

Довідка секретаря судового засідання не є належним доказом проведення судового засідання (при тому, що про проведення такого засідання у довідці нічого не зазначено), тому немає підстав говорити про неявку позивача в судове засідання 01.06.2017.

Що стосується неявки позивачів в судові засідання без поважних причин, хоча вони належним чином повідомлялися, то на переконання колегії суддів апеляційного суду такі висновки суду є передчасними.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України судовий розгляд адміністративної справи здійснюється в судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі, після закінчення підготовчого провадження.

Відповідно до положень частини першої статті 56 КАС України сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Згідно із частиною першою статті 47 КАС України особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Частинами першою - третьою статті 33 КАС України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі, з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою.

Судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Наведені норми зобов'язують суд при підготовці адміністративної справи до судового розгляду вжити необхідних заходів для виклику на судовий розгляд осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до частини п'ятою статті 44 КАС України якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов'язковою, він може направити повістку лише представникові.

Згідно частин четвертої, десятої та одинадцятої статті 35 КАС України вважається, що повістку вручено також у разі одержання її під розписку будь-яким повнолітнім членом сім'ї адресата, який проживає разом з ним. Особа, яка одержала повістку, зобов'язана негайно повідомити про неї адресата.

Вручення повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається також врученням повістки і цій особі.

Розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

А згідно із частиною другою статті 40 КАС України особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Як видно з матеріалів справи, позивачі є особами похилого віку і уповноважили ОСОБА_2 на представлення їхніх інтересів у суді.

ОСОБА_2 в межах своїх повноважень подавала клопотання по справі, ознайомлювалась з матеріалами справи.

При цьому, всі повістки про розгляд справи відправлялись лише на адресу позивачів, які повертались до суду не врученими з відміткою про закінчення встановленого терміну зберігання і жодна повістка не була направлена ОСОБА_2, як представнику позивачів.

За таких обставин справи, з урахуванням наведених норм права, не можна вважати правильними висновки суду щодо належного повідомлення позивачів про дату і час судового розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає передчасним і таким, що не відповідає фактичним обставинам справи висновок суду першої інстанції про те, що позивачі двічі не з'явився в судові засідання без поважних причин та приходить до переконання про відсутність у суду першої інстанції правових підстав для винесення ухвали про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, встановлених пунктом четвертим частини першої статті 155 КАС України.

Згідно зі статтею 320 КАС України (у чинній на даний момент редакції) підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена за неповного з'ясування судом обставин справи та з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про повернення позовної заяви, а тому ухвалу суду необхідно скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.229, 308, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_3, ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 червня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 807/1102/16 скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дати її прийняття.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
Н. М. Судова-Хомюк