Справа № 826/14302/17
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2018-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 січня 2018 року № 826/14302/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомФірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради
провизнання протиправним та скасування постанови
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фірма «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю (далі по тексту - позивач, Фірма «Т.М.М.») звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (дала по тексту - відповідач, Департамент) в якому просить суд: визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради № 63/17/073-9966 від 02 листопада 2017 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 листопада 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі № 826/14302/17, закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 21 листопада 2017 року, у якому оголошено перерву до 19 грудня 2017 року.

У судовому засіданні 19 грудня 2017 року представник позивача адміністративний позов підтримав, просив суд задовольнити позов. В обґрунтування вимог зазначив про порушення відповідачем порядку проведення перевірок та відсутність підстав для накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Представник відповідача у судовому засіданні 19 грудня 2017 року проти позову заперечив, зазначив, що на підставі встановлених правопорушень до позивача обґрунтовано застосовано штрафні санкції.

Керуючись приписами статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України, надавши можливість присутнім учасникам судового розгляду у повній мірі реалізувати свої процесуальні права, та враховуючи відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд завершив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Оцінивши надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ВСТАНОВИВ:

Постановою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради № 63/17/073-9966 від 02 листопада 2017 року визнано Фірму «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 60 624 грн.

Вищезазначену постанову прийнято на підставі акту від 19 жовтня 2017 року № б/н складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19 жовтня 2017 року, в яких встановлено вчинення правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме: «згідно з ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» замовник будівництва - фізична чи юридична особа, яка володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи. Оскільки нежитлові приміщення № IV, № V, № XII, № XVIII 23 поверху житлового будинку літ «Б» на проспекті Комарова, 26 не належать на законних підставах Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ не може бути замовником будівництва. Таким чином, Фірмою «Т.М.М.» - ТОВ наведено недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23 червня 2014 року № КВ 33, у частині інформації про замовника.

Також, 19 жовтня 2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким позивачу надано строк до 19 грудня 2017 року усунути виявлені порушення.

Вищезазначені документи, а саме: акт перевірки від 19 жовтня 2017 року, протокол від 19 жовтня 2017 року та припис від 19 жовтня 2017 року отримано позивачем 25 жовтня 2017 року відповідно до відмітки вхідної кореспонденції, яка міститься на супровідному листі від 23 жовтня 2017 року № 073-9677.

Позивач, не погоджуючись із спірною постановою, зазначає: Фірма «Т.М.М.» - ТОВ не порушувала норми п. 3.6 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад за зміст проектної документації на будівництво», у зв'язку з відсутністю таких норм на дату затвердження декларації про готовність об'єкта до експлуатації № КВ 33; Фірма «Т.М.М.» - ТОВ маючи право здійснювати управління нерухомим майном провела реконструкцію, змінивши функціональне призначення приміщень, що відповідає нормам ДБН А.2.2-3-2012; в порушення норм Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, акт, припис та протокол позивачу для ознайомлення та надання пояснень або зауважень не надавались, а були отримані 25 жовтня 2017 року; порушено строк накладання штрафів.

На думку відповідача, оскільки у ході перевірки встановлено, що нежитлові приміщення № IV, № V, № XII, № XVIII 23 поверху житлового будинку літ «Б» на проспекті Комарова, 26 не належать на законних підставах, Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ не може бути замовником будівництва. Відтак, Фірмою «Т.М.М.» - ТОВ наведено недостовірні дані у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23 червня 2014 року № КВ 33 у частині інформації про замовника.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до пункту 5 вищевказаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки серед іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач зазначає, що на підставі статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, на підставі звернення ОСББ «Авіатор Комарова 26» від 17 липня 2017 року № 8 про перевірку правомірності використання технічного поверху для розміщення житлових квартир та відповідності такого використання технічного поверху проектній документації на будинок, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлових приміщень № IV, № V, № XII, № XVIII житлового будинку літери «Б» під влаштування квартир з № 190 по № 205 на проспекті Комарова, 26 у Солом'янському районі міста Києва», про що складено акт перевірки.

Перевіркою встановлено, що Інспекція державно-будівельного контролю у місті Києві замовнику будівництва Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ зареєструвала декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлових приміщень № IV, № V, № XII, № XVIII житлового будинку літери «Б» під влаштування квартир з № 190 по № 205» на проспекті Комарова, 26 у Солом'янському районі міста Києва від 28 травня 2013 року за № КВ 35. Категорія складності об'єкта будівництва - II (клас наслідків незначний СС 1).

У подальшому, Державна архітектурно-будівельна інспекція України замовнику будівництва - Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ зареєструвала декларацію про готовність об'єкта до експлуатації: «Реконструкція нежитлових приміщень № IV, № V, № XII, № XVIII житлового будинку літ «Б» під влаштування квартир з № 190 по № 205» на проспекті Комарова, 26 у Солом'янському районі міста Києва від 23 червня 2014 року за № KB 33. За інформацією зазначеною замовником будівництва у декларації про початок виконання будівельних робіт, проектна документація розроблена ТОВ «У-Б-С», під керівництвом головного архітектора проекту - Гуцаленко В. О. (сертифікат АА № 000283) та затверджена наказом замовника від 15 травня 2013 року №01/2.

Відповідно до даних наведених замовником будівництва Фірмою «Т.М.М.» - ТОВ у декларації про початок виконання будівельних робіт від 28 травня 2013 року № KB 35 загальна площа нежитлових приміщень складає 736,5 кв. м.

Як зазначає відповідач, у ході перевірки та беручи до уваги надані та пред'явлені документи встановлено, що нежитлові приміщення № IV, № V, № XII, № XVIII 23 поверху житлового будинку літ «Б» на проспекті Комарова, 26 не належать Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ.

Згідно з ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» замовник будівництва - фізична чи юридична особа, яка володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

Як зазначено у запереченнях відповідача, оскільки нежитлові приміщення № IV, № V, № XII, № XVIII 23 поверху житлового будинку літ «Б» на проспекті Комарова, 26 не належать на законних підставах Фірмі «Т.М.М.» - ТОВ вона не може бути замовником будівництва та не може затверджувати проектну документацію. Отже, Фірмою «Т.М.М.» - ТОВ наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт від 28 травня 2013 року № KB 35 у частині інформації про замовника. Оскільки Фірма «Т.М.М.» - ТОВ не може бути замовником будівництва реконструкції приміщень 23 поверху по проспекту Комарова, 26, зазначений вище об'єкт будівництва побудовано без належно затвердженого проекту.

Проектною організацією ТОВ «У-С-Б» передано замовнику будівництва Фірма «Т.М.М.» - ТОВ проектну документацію «Реконструкція нежитлових приміщень № IV, № V, № XII, № XVIII житлового будинку літ «Б» під влаштування квартир з № 190 по № 205 за адресою вул. Комарова, 26 у Солом'янському районі міста Києва», розроблену з порушенням вимог законодавства.

Замовником будівництва Фірмою «Т.М.М.» - ТОВ наведено недостовірні у декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23 червня 2014 року № KB 33 у частині інформації про замовника.

Згідно статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На час перевірки проводилась фотофіксація.

За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 жовтня 2017 року, винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 жовтня 2017 року, стосовно товариства з обмеженою відповідальністю Фірми «Т.М.М.» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19 жовтня 2017 року.

Департаментом 23 жовтня 2017 року було направлено лист на адресу товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Т.М.М.»-ТОВ разом із матеріалами перевірки від 19 жовтня 2017 року, в якому було зазначено про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, на ім'я товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Т.М.М.» - ТОВ вказаного листа і доданих до нього документів в яких скеровувались акт перевірки, припис та протокол позивачу.

Відповідно до пунктів 16, 17, 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як свідчать матеріали справи, документи перевірки отримані позивачем 25 жовтня 2017 року разом із повідомленням про розгляд справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності 02 листопада 2017 року о 10:00 год.

Таким чином, судом не встановлено допущення порушень порядку проведення перевірок відповідачем.

Позивач зазначає, що в акті, протоколі та припису, на підставі яких винесено спірне рішення, зазначено, що перевірка проводилась в присутності директора департаменту управління нерухомості Тищенко Галини Сергіївни, і що всі складені документи в її присутності. Разом з тим, вказана посадова особа, згідно наказу Фірма «Т.М.М.» - ТОВ від 10 жовтня 2017 року № 141 перебувала у відпустці у період з 18 жовтня 2017 року по 20 жовтня 2017 року.

Вищезазначені доводи прийняті судом до уваги, проте, наданий позивачем наказ не спростовує інформацію про присутність посадової особи під час проведення перевірки та складання відповідних документів, оскільки інші докази про відсутність вказаного працівника на роботі відсутні в матеріалах справи.

Вирішуючи спір в частині встановленого порушення, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акту готовності об'єкта до експлуатації, вчинені на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1) - несуть відповідальність у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року N 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 735) справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року N 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 735) передбачено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Матеріали справи містять копію декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23 червня 2014 року № КВ 33, з якої вбачається, що замовником є Фірма «Т.М.М.» - ТОВ.

Підставою для винесення постанови стала та обставина, що в декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 23.06.2014 p. № KB 33 вказані -недостовірні дані в частині інформації про замовника.

Правовою підставою для такої позиції уповноваженої особи відповідача зазначають п. 3.6. ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» «замовник будівництва» - фізична чи юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку для забудови чи володіє на законних підставах об'єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи.

Потрібно зазначити, що ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», на який посилається відповідач, був затверджений наказом Мінрегіонбуду від 04 червня 2014 року, в п.1 якого встановлено: «Затвердити з наданням чинності з 01 жовтня 2014 року ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

А в п. 2 наказу встановлено: « 2. Визнати таким, що втратив чинність з 01 жовтня 2014 року, ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".».

Так, декларація про готовність об'єкта до експлуатації № KB 33 була затверджена 23 червня 2014 pоку, і на той момент діяли норми ДБН А.2.2-3-2012.

Таким чином, положення ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» не можуть бути застосовані у відношенні до декларації про готовність об'єкта до експлуатації № KB 33, оскільки декларація затверджена 23 червня 2014 pоку.

Конституційний Суд України у Рішенні від 9 лютого 1999 року N 1-рп/99 зазначив, що за закріпленим у наведеній статті Конституції України принципом нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий, під час дії якого вони настали або мали місце.

Враховуючи зазначене, Фірма "Т.М.М." - ТОВ не порушувала норми п. 3.6. ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», у зв'язку з відсутністю таких норм на дату затвердження декларації про готовність об'єкта до експлуатації № KB 33.

Також, відповідно до пункту 4 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до пункту 4 статті 34 вказаного Закону реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Отже, поняття замовник, чітко визначене в законодавстві, яке діяло на момент проведення реконструкції, і не передбачає наявності такої обов'язкової умови, про яку зазначає відповідач в постанові.

В пункті 3.10 ДБН А.2.2-3-2012. (чинній на момент проведення реконструкції) зазначено, що реконструкція - це перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Як встановлено судом, будинок по пр. Комарова, 26 був побудований Фірмою "Т.М.М." - ТОВ, як генеральним підрядником-інвестором. На підставі акту приймання житлового комплексу від 03 жовтня 2010 року вказаний будинок був переданий на баланс Фірмі "Т.М.М." - ТОВ.

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Таким чином, Фірма "Т.М.М." - ТОВ маючи право здійснювати управління нерухомим майном провела реконструкцію, змінивши функціональне призначення приміщень, що відповідає нормам ДБН А.2.2-3-2012.

Щодо посилань позивача на порушення строків накладання штрафу, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року N 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 735) штраф за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб'єкта містобудування.

Декларація про готовність об'єкта до експлуатації № KB 33 зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві 23 червня 2014 року. Тобто, штраф, в даному випадку, за правопорушення може бути накладено на суб'єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Граничний термін накладання штрафу 23 червня 2017 року, втім, як свідчать матеріали справи, спірна постанова прийнята 02 листопада 2017 року, направлення на перевірку датоване 21 серпня 2017 року, акт перевірки, протокол та припис датовані 19 жовтня 2017 року, тобто із порушенням граничного строку встановленого для накладання на суб'єкта містобудування штрафу.

Враховуючи в сукупності встановлені судом обставини, постанова Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради № 63/17/073-9966 від 02 листопада 2017 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведена правомірність та обґрунтованість прийняття спірного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 77, 78, 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю (, місцезнаходження юридичної особи: 04116, місто Київ, вул. Провіантська, буд. 3) задовольнити повністю.

2. Скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32) № 63/17/073-9966 від 02 листопада 2017 року про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

3. Присудити з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (, місцезнаходження юридичної особи: 01001, місто Київ, вул. Хрещатик, 32) на користь Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю (, місцезнаходження юридичної особи: 04116, місто Київ, вул. Провіантська, буд. 3) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1600 грн (одна тисяча шістсот гривень) згідно платіжного доручення від 03 листопада 2017 року № .

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова