Справа № 802/2309/17-а
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

29 січня 2018 р. Справа № 802/2309/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Жданкіної Наталії Володимирівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Бондаренка Ігоря Валерійовича,

представника позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про заміну первинного відповідача та залучення третьої особи в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії

в с т а н о в и в :

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_2 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії.

26.12.2017 від представника Уповноваженого Верховної Ради з прав людини на адресу суду надійшли клопотання:

- про заміну відповідача в адміністративній справ з неналежного - Уповноваженого Верховної Ради з прав людини на належного - Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради з прав людини (вих. № 1.-2879/17-11 від 26.12.2017);

- залучення до участі у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницьку міську раду (вих. № 1.-2880/17-11 від 26.12.2017).

Клопотання про заміну відповідача мотивоване тим, що саме Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради з прав людини є належним відповідачем у вказаній справі, оскільки виключно уповноважені особи Секретаріату мають право вживати заходів щодо притягнення винних осіб до відповідальності за порушення права запитувачів інформації.

Клопотання про залучення третьої особи мотивоване тим, що в позовній заяві позивач просить суд зобов'язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини провести перевірку щодо неопублікування Вінницькою міською радою публічної інформації, яка на даний час не створена радою, зобов'язати Уповноваженого з прав людини внести подання до ради щодо усунення виявлених порушень. За таких обставин відповідач вважає, що судове рішення у даній справі вплине на інтереси та обов'язки Вінницької міської ради, оскільки предмет спору стосується безпосередньо законодавчого обов'язку Вінницької міської ради щодо створення інформації про наявність на території, підпорядкованій раді, вільних земельних ділянок.

Представник позивача в судовому засіданні щодо поданих відповідачем клопотань заперечив покликаючись на їх безпідставність.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на викладене суд вважає за можливе розглянути вищезазначені клопотання за даною явкою.

Визначаючись щодо клопотання про заміну неналежного відповідача, суд виходив з такого.

Порядок заміни неналежної сторони у справі врегульовано статтею 48 КАС України. Так, згідно частини 3 вказаної статті визначено, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч. 4 ст. 48 КАС України).

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч. 4 ст. 48 КАС України).

Аналізуючи наведені норми закону можна дійти висновку, що заміна відповідача у справі на належного відповідача або залучення співвідповідача допускається лише за згодою особи, що звернулась до суду з позовною заявою, тобто позивача.

Однак, у клопотанні від 23.01.2018 за вх. № 2184 представник позивача зазначив, що заперечує проти заміни відповідача.

Крім того, суд враховує, що відповідно до змісту позовних вимог позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати лист від 09.11.2017 за № 11/15-Т300925.17/02-11;

- зобов'язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини провести за його (позивача) скаргою повну та об'єктивну перевірку щодо порушення вимог ст. 10-1 Закону України "Про доступ до публічної інформації" службовою особою виконавчого комітету Вінницької міської ради Єлізаровою Іриною Євлампіївною щодо не опублікування на офіційному веб-сайті розпорядника інформації або на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних та забезпечення доступу до наборів даних за допомогою інтерфейсу прикладного програмування про вільні земельні ділянки, які можуть бути використані під забудову особами в межах міста Вінниці та містобудівну документацію на місцевому рівні;

- зобов'язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини внести подання до виконавчого комітету Вінницької міської ради для вжиття відповідних заходів у місячний строк щодо усунення виявлених порушень прав і свобод людини і громадянина.

Правові підстави діяльності Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини визначаються Законом України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" (далі - Закон).

Відповідно до ч. 5 ст. 14 Закону Уповноважений здійснює парламентський контроль за дотриманням права на доступ до публічної інформації.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Уповноважений приймає та розглядає звернення громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах, відповідно до Закону України "Про звернення громадян".

За приписами ст. 15 Закону актами реагування Уповноваженого щодо порушень положень Конституції України, законів України, міжнародних договорів України стосовно прав і свобод людини і громадянина є конституційне подання Уповноваженого та подання Уповноваженого до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових і службових осіб.

Подання Уповноваженого - акт, який вноситься Уповноваженим до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, їх посадовим і службовим особам для вжиття відповідних заходів у місячний строк щодо усунення виявлених порушень прав і свобод людини і громадянина.

Положеннями статті 10 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" визначено, що для забезпечення діяльності Уповноваженого утворюється секретаріат, який є юридичною особою, має свій рахунок у банку та печатку встановленого зразка.

Відповідно до пункту 3 Положення основними завданнями Секретаріату є організаційне, правове, науково-консультативне, інформаційно-аналітичне, науково-експертне, контрольне, матеріально-технічне, фінансове та інше забезпечення діяльності Уповноваженого з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини та громадянина.

Посилання представника відповідача про те, що виключно уповноважені особи Секретаріату мають право вживати заходів щодо притягнення винних осіб до відповідальності за порушення права запитувачів інформації, зокрема, складати протоколи про адміністративні правопорушення, суд вважає необґрунтованим, оскільки позовні вимоги стосуються протиправності дій Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо неналежного розгляду скарги позивача, а також вирішення питань, щодо належного виконання покладених на нього відповідно до Закону обов'язків. Вимоги щодо складення протоколів про адміністративні правопорушення позивач не заявляє.

Таким чином, на переконання суду, саме Уповноважений Верховної Ради України з прав людини є належним відповідачем у справі.

З огляду на викладене, враховуючи заперечення позивача щодо заміни відповідача, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про заміну неналежного відповідача.

Вирішуючи клопотання про залучення до участі в справі третьої особи, суд виходив з такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

При цьому, частиною 5 цієї статті визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З огляду на викладене визначальним критерієм визначення доцільності залучення до розгляду справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, є ймовірність того, що рішення у даній справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Однією з заявлених позовних вимог є зобов'язання Уповноваженого з прав людини провести перевірку щодо неопублікування Вінницькою міською радою публічної інформації, яка на даний час не створена радою, зобов'язати Уповноваженого з прав людини внести подання до ради щодо усунення виявлених порушень (тобто фактично зобов'язати Вінницьку міську раду створити запитувану позивачем інформацію).

Таким чином, рішення суду у даній справі може вплинути на права, інтереси або обов'язки Вінницької міської ради.

Відтак, з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження обставин справи суд дійшов висновку про доцільність залучення до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради Вінницької області.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність витребування додаткових доказів з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Таким чином, принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі зобов'язує суд вчинити всі необхідні дії для повного та всебічного з'ясування фактичних обставин справи з метою забезпечення прийняття правосудного рішення.

Як уже зазначалося, предметом позову в даній адміністративній справі є, зокрема, оскарження листа від 09.11.2017 за № 11/15-Т300925.17/02-11 на скаргу (звернення) позивача.

Однак, в матеріалах справи відсутнє саме звернення від 03.10.2017, за результатами якого надана оскаржувана відповідь.

Крім того, у встановлений судом строк на подання відзиву на позовну заяву відповідач відзив та жодні докази у підтвердження обставин, на яких ґрунтуються заперечення, не подав.

Положеннями статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 73 КАС України).

Згідно з ч. 9 ст. 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Частина друга статті 77 КАС України встановлює, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Поряд із цим, частиною 3 статті 77 КАС України визначено, що адміністративному суду надано право збирати докази з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч.ч. 6-9 ст. 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов'язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Беручи до уваги те, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з'ясування всіх обставин у справі, суд вважає за необхідне витребувати у відповідача звернення (скаргу) позивача від 03.10.2017 та всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при розгляді звернення (скарги) та наданні відповіді від 09.11.2017 за № 11/15-Т300925.17/02-11.

У зв'язку з залученням третьої особи, необхідністю витребування нових доказів суд відповідно до положень ст.ст. 205, 223 КАС України дійшов висновку про відкладення розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 9, 48, 72, 77, 79, 80, 121, 205, 223 КАС України суд, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника відповідача про заміну неналежного відповідача у справі відмовити.

Задовольнити клопотання представника відповідача про залучення третьої особи у справі.

Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Вінницьку міську раду Вінницької області.

Витребувати в Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини звернення (скаргу) позивача від 03.10.2017 та всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при розгляді звернення (скарги) та наданні відповіді від 09 листопада 2017 року за №11/15-Т300925.17/02-11 з підтвердженням надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи.

Роз'яснити відповідачу що відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 80 КАС України у випадку неможливості подання витребуваних доказів відповідач зобов'язаний повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня вручення цієї ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, судом будуть застосовані заходи процесуального примусу, визначені КАС України.

Відкласти підготовче засідання на 22.02.2018 о 10:00 год. у залі засідання № 5 Вінницького окружного адміністративного суду, що знаходиться за адресою: м. Вінниця, вул. Брацлавська, 14.

Копії ухвали направити учасникам справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна