Справа № 802/2263/17-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

22 січня 2018 р. Справа № 802/2263/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чернюк Алли Юріївни, розглянувши в порядку письмового провадження клопотання відповідача про залучення третьої особи, заміни відповідача та проведення судового засідання в режимі відеоконференції за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання протиправним та скасування листа, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання протиправним та скасування листа.

18.12.2017 через відділ прийому суду відповідачем подано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Вінницьку міську раду Вінницької області та клопотання про заміну неналежного відповідача - Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на належного - Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Крім того, 19.01.2018 через відділ прийому суду представником відповідача подано клопотання про проведення судового засідання призначеного на 22.01.2018 в режимі відеоконференції.

В судове засідання відповідача не з'явився та уповноваженого представника не направив, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином та завчасно, що підтверджується матеріалами справи.

22.01.2018 через відділ прийому суду представником позивача подано клопотання про розгляд справи без його участі, разом з тим, просить суд відмовити у задоволенні клопотань відповідача щодо залучення третьої особи та заміни відповідача.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, слід зазначити, що підпунктом 10 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у редакції від 15.12.2017 встановлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей: справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з ч. 1-3 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Оскільки, ухвалою суду від 06.12.2017 закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду до внесення змін у Кодекс адміністративного судочинства України згідно з Закону України Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів, тому суд вважає за доцільне розглядати дану адміністративну справу в порядку загального позовного провадження.

Щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд встановив наступне.

Особливості участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції врегульовано статтею 195 КАС України.

Так, згідно з ч.ч. 1, 2 вказаної статті учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов'язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 195 КАС України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Аналіз зазначених положень статті КАС України дає підстави вважати, що прийняття рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не встановлює обов'язкового проведення судового засідання в режимі відеоконференції у разі наявності про це клопотання сторони.

Постановлення ухвали про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду застосовується із врахуванням обставин, що зазначаються у клопотанні про таку участь. Даний спосіб участі в судовому засіданні має винятковий характер, у зв'язку з чим повинні насамперед існувати причини, які ускладнюють або роблять неможливим участь сторони в судовому засіданні.

Зазначене право може бути реалізоване судом в разі подачі клопотання за п'ять днів до дня судового засідання. При цьому, сам день судового засідання не враховується до перебігу цього п'ятиденного строку. Як вбачається із матеріалів справи, судовий розгляд даної справи призначений на 22.01.2018. Разом із тим, відповідне клопотання подане відповідачем 19.01.2018, тобто поза межами встановленого 195 КАС України терміну.

Крім того, до поданого стороною відповідача клопотання доказів надсилання іншим учасникам справи клопотання не додано.

З урахуванням викладеного суд приходить висновку, що клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

Щодо залучення до участі у справі третьої особи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 статті 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов'язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

При цьому, частиною 5 цієї статті визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов'язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З огляду на викладене, визначальним критерієм визначення доцільності залучення до розгляду справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, є ймовірність того, що рішення у даній справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви позивач просить суд зобов'язати Уповноваженого з прав людини провести перевірку щодо неопублікування Вінницькою міською радою публічної інформації, яка на даний час не створена радою, зобов'язати Уповноваженого з прав людини внести подання до ради щодо усунення виявлених порушень (тобто фактично зобов'язати Вінницьку міську раду створити запитувану Позивачкою інформацію).

Таким чином, рішення суду у даній справі може вплинути на права, інтереси або обов'язки Вінницької міської ради.

Відтак, з метою повного, всебічного та об'єктивного дослідження обставин справи, суд дійшов висновку про доцільність залучення до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради Вінницької області.

Щодо заміни відповідача, суд враховує таке.

Так, відповідно до частини 3 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача (ч. 4 ст. 48 КАС України).

Таким чином, законодавцем встановлені дві умови заміни неналежного відповідача: 1) згода позивача на заміну первинного відповідача; 2) якщо заміна неналежної сторони не приведе до зміни підсудності.

Виходячи з системного аналізу положень ст. 48 КАС України, умовою заміни неналежного відповідача є обов'язкова згода особи, яка звернулась із позовною заявою до суду.

Правові підстави діяльності Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини визначаються Законом України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини».

Положеннями статті 10 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» визначено, що для забезпечення діяльності Уповноваженого утворюється секретаріат, який є юридичною особою, має свій рахунок у банку та печатку встановленого зразка.

Структура секретаріату, розподіл обов'язків та інші питання щодо організації його роботи регулюються Положенням про секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 20 червня 2012 р. № 4/8-12 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 3 Положення, основними завданнями Секретаріату є організаційне, правове, науково-консультативне, інформаційно-аналітичне, науково-експертне, контрольне, матеріально-технічне, фінансове та інше забезпечення діяльності Уповноваженого з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини та громадянина.

Натомість, згідно з ст. 17 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» Уповноважений приймає та розглядає звернення громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах, відповідно до Закону України "Про звернення громадян".

Звернення подаються Уповноваженому в письмовій формі протягом року після виявлення порушення прав і свобод людини і громадянина. За наявності виняткових обставин цей строк може бути подовжений Уповноваженим, але не більше ніж до двох років.

При розгляді звернення Уповноважений:

1) відкриває провадження у справі про порушення прав і свобод людини і громадянина;

2) роз'яснює заходи, що їх має вжити особа, яка подала звернення Уповноваженому;

3) направляє звернення за належністю в орган, до компетенції якого належить розгляд справи, та контролює розгляд цього звернення;

4) відмовляє в розгляді звернення.

Згідно заявлених позовних вимог, позивач просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати лист від 09 листопада 2017 року; 2) зобов'язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини провести за його скаргою повну та об'єктивну перевірку щодо порушення вимог ст. 10-1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» службовою особою виконавчого комітету Вінницької міської ради Єлізаровою Іриною Євлампіївною щодо не опублікування на офіційному веб-сайті розпорядника інформації або на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних та забезпечення доступу до наборів даних за допомогою інтерфейсу прикладного програмування про вільні земельні ділянки, які можуть бути використані під забудову особами в межах міста Вінниці та містобудівну документацію на місцевому рівні; 3) зобов'язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини внести подання до виконавчого комітету Вінницької міської ради для вжиття відповідних заходів у місячний строк щодо усунення виявлених порушень прав і свобод людини і громадянина.

Відтак, з урахуванням прямих приписів закону та враховуючи заперечення позивача щодо заміни відповідача, а судом не установлено підстав для його заміни, у задоволенні заявленого клопотання про заміну відповідача слід відмовити.

Разом з тим, в силу положень ст. 205 та 223 КАС України, суд відкладає розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 248, 256 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволені клопотання відповідача про заміну відповідача та клопотання представника відповідача щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції - відмовити.

Клопотання відповідача про залучення до участі у справ третьої особи - задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Вінницьку міську раду Вінницької області (21000, м. Вінниця, вул. Соборна, 59).

Відкласти розгляд справи на 13 лютого 2018 року о 10 год. 30 хв. в залі судового засідання № 4 Вінницького окружного адміністративного суду м. Вінниця, вул. Брацлавська, 14.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Чернюк Алла Юріївна