Справа № 813/3679/17
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

813/3679/17

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2018 року справа№813/3679/17

Львівський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.,

при секретарі Новак Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові справу за позовом Головного управління Держпраці у Львівській області до комунального підприємства "Пустомитиводоканал" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Держпраці у Львівській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до комунального підприємства "Пустомитиводоканал" (далі – відповідач, КП "Пустомитиводоканал"), а саме заборонити виконання робіт в електроустановках 10/0,4 Кв та експлуатацію електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ до усунення зазначених в позовній заяві порушень.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в результаті проведеної перевірки були виявлені факти порушення відповідачем вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, в тому числі й порушення, які створюють загрозу життю працівників КП «Пустомитиводоканал». У зв'язку із цим позивач просить суд, застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді заборони виконання робіт в електроустановках 10/0,4 кВ та експлуатацію електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ до усунення зазначених в позовній заяві порушень.

Сторони явку уповноважених представників в судове засідання не забезпечили, хоча належним чином були повідомлені про час, дату та місце розгляду справи.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання, в якому представник позивача просить суд розглянути дану справу без його участі.

Представник відповідача подав через канцелярію суду клопотання про визнання частково позову, а саме відповідач зазначив, що визнає позов в частині заборони виконання робіт в електроустановках 10/0,4 кВ. Щодо вимоги позивача заборонити експлуатацію електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ відповідач заперечив та зазначив, що підприємство отримало дозвіл Головного управління Держпраці у Львівській області на експлуатацію електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ, а відтак усунув порушення зазначенні в акті перевірки. У зв’язку з наведеним відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог в частині заборонити експлуатацію електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 246 КАС України, суд зазначає, що 18 жовтня 2017 року було відкрито скорочене провадження у справі.

2 листопада 2017 року на адресу Львівського окружного адміністративного суду надійшли письмові заперечення у даній справі, як наслідок 3 листопада 2017 року ухвалою призначено розгляд справи в загальному порядку та призначено судове засідання на 14 листопада 2017 о 11:25 год.

30 листопада 2017 року КП "Пустомитиводоканал" подало клопотання про зупинення провадження у справі, як наслідок 30 листопада 2017 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду зупиненно провадження у даній справі до 4 січня 2018 року до отримання доказів, а саме до отримання КП «Пустомитиводоканал» дозволу Головного управління Держпраці у Львівській області на експлуатацію трансформаторних підстанцій та дозволу на виконання робіт.

23 січня 2018 року ухвалою Львівського окружного адміністративного суду поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 23.01.2018 о 10:00 год.

Дослідивши матеріали справи, з’ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 3 жовтня 2017 року по 6 жовтня 2017 року, на підставі наказу Головного управління Держпраці у Львівській області № 1469-П від 29.09.2017 та направлення на проведення перевірки № 1442 від 29.09.2017, позивачем проведено планову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки КП "Пустомитиводоканал".

За наслідками проведеної позапланової перевірки складено акт перевірки суб’єкта господарювання (виробничого об’єкта) від 06.10.2017 №13/21/040/2287.

У розділі V акту перевірки встановлено порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці, в тому числі й порушення, які створюють загрозу життю працівників КП "Пустомитиводоканал".

Відповідно до пункт 15 додатку 3 та пункту 12 додатку 2 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування, підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1107 від 26.10.2011 (далі - Порядок), та статті 21 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи КП "Пустомитиводоканал" 16 січня 2018 року отримало дозвіл Головного управління Держпраці у Львівській області на експлуатацію устаткування електричних станцій та мереж напругою понад 1000 В (до 10 к В включно):

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що позовна вимога Головного управління Держпраці у Львівській області в частині заборони експлуатації електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ не підлягає до задоволення, оскільки КП "Пустомитиводоканал" усунуло порушення отримавши дозвіл на експлуатації електрообладнання.

Згідно з пунктом 1.3.1 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98 затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09.01.1998 №4 керівник підприємства зобов'язаний забезпечити утримання, експлуатацію і обслуговування електроустановок відповідно до вимог чинних нормативних документів, а саме:

- призначити відповідального за справний стан і безпечну експлуатацію електрогосподарства на числа інженерно-технічних працівників, які мають електротехнічну підготовку і пройшли перевірку знань у встановленому порядку (далі - особа, відповідальна за електрогосподарство);

- забезпечити достатню кількість електротехнічних працівників;

- затвердити Положення про енергетичну службу підприємства, а також посадові інструкції і інструкції з охорони праці;

- встановити такий порядок, щоб працівники, на яких покладено обов'язки з обслуговування електроустановок, вели ретельні спостереження за дорученим їм обладнанням і мережами оглядом, перевіркою дії, випробуванням і вимірюванням;

- забезпечити перевірку знань працівників у встановлені строки згідно з вимогами цих Правил;

- забезпечити проведення протиаварійних, приймально-здавальних і профілактичних випробувань та вимірювань електроустановок згідно з правилами і нормами (ПТЕ);

- забезпечити проведення технічного огляду електроустановок.

Втім, керівник підприємства в порушення пункту 1.3.1 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98 не забезпечив утримання, експлуатацію і обслуговування електроустановок відповідно до вимог чинних нормативних документів, а саме: не призначив відповідального за справний стан і безпечну експлуатацію електрогосподарства, не забезпечив проведення протиаварійних, приймально-здавальних і профілактичних випробувань та вимірювань електроустановок згідно з правилами і нормами ПТЕ.

Відповідно до пункту 4.2.9 додатку 2 Правил експлуатації електрозахисних засобів НПАОП 40.1.-1.07-01, які затверджені наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 05.06.2001 № 253 визначено, що інвентарні засоби захисту необхідно розподіляти між об'єктами, оперативно-виїздними та іншими бригадами відповідно до системи організації експлуатації, місцевих умов і норм комплектування згідно з додатком 2 до цих Правил. Такий розподіл засобів захисту з визначенням місць зберігання необхідно зафіксувати в які затверджує роботодавець підприємства або працівник, який відповідає за електрогосподарство.

Однак, всупереч пункту 4.2.9 додатку 2 Правил експлуатації електрозахисних засобів НПАОП 40.1.-1.07-01 електроустановки підприємства не укомплектовані засобами захисту згідно норм (діелектричні рукавиці - 2 пари, вказівник напруги до 1000 В - 2 шт., інструмент з одношаровою ізоляцією - 1 комплект).

Зокрема, в акті перевірки суб’єкта господарювання (виробничого об’єкта) зазначено, що у зв’язку з виявленими порушеннями у рядку № 1,2,3 таблиці необхідно негайного зупинити виконання робіт в електроустановках 10/0,4 Кв та експлуатацію електрообладнання СКТП № 400 та ЗТП 229 10/0,4 кВ.

Вказаний акт вручений відповідачу, що підтверджується підписом про отримання примірника такого акту.

Позивач з метою недопущення можливого спричинення шкоди працівників КП "Пустомитиводоканал" звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Законом України “Про охорону праці” від 14.10.1992 року № 2694-ХІІ визначено основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров'я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні.

Відповідно до ст. 4 Закону України “Про охорону праці”, державна політика в галузі охорони праці базується на принципах: пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” від 05.04.2007 року № 877-V(далі – Закон України №877-V).

Статтею 1 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці (далі – Положення), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96, встановлено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Основними завданнями Держпраці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов’язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. (підпункт 1 пункту 3 Положення).

Відповідно до абзацу 1 пункту 7 вказаного Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Також, відповідно до підпункту 5 пункту 6 Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області передбачено, що Управління Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право проводити безперешкодно відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об'єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, нагляд та контроль за дотриманням якого віднесено до повноважень Управління Держпраці.

Згідно частини 5 статті 4 Закону України № 877-V встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб’єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб’єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб’єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 статті 7 Закону України № 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п’яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Позовні вимоги про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду відповідають наведеним приписам законодавства, та заявлені уповноваженим суб'єктом владних повноважень.

Водночас, відповідно до частини 4 та 5 статті 189 КАС України у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог. Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

Суд, розглянувши подане відповідачем клопотання про визнання частково позову, вважає, що таке підлягає до задоволення, оскільки відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що в даній справі визнання відповідачем частково позову не суперечить закону та не порушує чиїх-небудь прав, свобод або інтересів.

У зв'язку з цим, суд приймає часткове визнання позову відповідачем, а відтак вимоги позивача щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до КП "Пустомитиводоканал" в частині заборони виконання робіт в електроустановках 10/0,4 Кв підлягають до задоволення.

Щодо вимоги позивача про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до КП "Пустомитиводоканал" в частині заборони експлуатації електрообладнання СКТП № 400, ЗТП 229 10/0,4 кВ, суд дійшов висновку, що зазначена вимога не підлягає до задоволення, оскільки КП "Пустомитиводоканал" усунуло в даній частині порушення вимог чинних нормативно-правових актів з охорони праці.

Відповідно до ст.139 КАС України судові витрати стягненню зі сторін не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, –

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

В решті позовних вимог відмовити.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 31.01.2018.

Суддя Р.М. Брильовський