Справа № 820/3700/17
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2018-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Спірідонов М.О.
Суддя-доповідач: Кононенко З.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2018 р. м. ХарківСправа № 820/3700/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

колегія суддів у складі:

головуючого судді: Кононенко З.О.

суддів: Калиновського В.А. , Бондара В.О.

за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.

представника відповідача Іванцової О.В.

представника позивача Васильєва Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державного підприємства "Красноградське лісове гоподарство" на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 14.11.2017, суддя Спірідонов М.О., вул. Мар'їнська, 18-Б-3, м. Харків, 61004, повний текст складено 17.11.17 по справі № 820/3700/17

за позовом Державного підприємства "Красноградське лісове гоподарство"

до Північно-східного офісу Держаудитслужби

про скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державне підприємство "Красноградське лісове господарство", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому просив суд визнати протиправною та скасувати вимогу щодо усунення порушень законодавства Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 р. №20-07-25/4941.

В обґрунтування позову зазначав, що в період з 22.05.2017 року по 30.06.2017 року Північно-східним офісом Держаудитслужби, проводилась ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача за період з 01.01.2013 по 31.03.2017 року, за результатами якої було складено акт № 07-10/18 від 10.07.2017 року. На підставі зазначеного акту від 10.07.2017 року № 07-10/18 була винесена вимога щодо усунення порушень законодавства від 26.07.2017 р. №20-07-25/4941. Позивач вважає зазначену вимогу безпідставною, протиправною та такою, що порушує його права та інтереси.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 14.11.2017 року задоволенні адміністративного позову Державного підприємства "Красноградське лісове господарство" до Північно-східного офісу Держаудитслужби про скасування вимоги - відмовлено.

Позивач, не погодившись з постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану постанову та прийняти нову, якою скасувати задовольнити адміністративний позов.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник позивача підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити її, посилаючись на доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга частково підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Північно-східним офісом Держаудитслужби в період з 22.05.2017 року по 30.06.2017 року була проведена ревізія окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача - Державного підприємства "Красноградське лісове господарство" за період з 01.01.2013 по 31.03.2017 року, за результатами якої було складено акт № 07-10/18 від 10.07.2017 року

На підставі зазначеного акту ревізії відповідачем на адресу позивача була надіслана вимогу щодо усунення порушень законодавства від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941, згідно якої вимагав усунути виявлені ревізією порушення в строк до 27.08.2017 року, що викладені в пунктах вимоги, які містять посилання на порушення, а саме:

1. При складанні Виробничо-фінансового плану підприємства на 2015 рік було порушено вимоги п. 4 Порядку № 253 та п. 22 Порядку № 228, чим завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, у сумі 759800,00 грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. З ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників.

2. В наслідок порушення вимог ст. 105 Лісового кодексу України від 21.01.1994 № 3852-ХІІ. під час проведення фактичного обстеження кварталу 3 виділу 17 Зачепилівського лісництва, встановлено незаконну рубку сироростучих дерев сосни звичайної від 34/28 в кількості 9 шт. масою 9,4 м2. Внаслідок допущеного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 57766,04 гривень.

Акт ревізії № 07-10/18 від 10.07.2017 року містить судження суб'єкта владних повноважень, котре слугувало фактичною підставою для формулювання владного припису п.1 спірної вимоги, згідно якої зазначено, що в порушення вимоги п. 4 Порядку № 253 та п. 22 Порядку № 228 було завищено потребу в бюджетних асигнуваннях загального фонду бюджету у 2015 році на суму 759800,00 грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. 3 ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників.

Згідно виробничо-фінансового плану на 2015 рік сума власних коштів на виконання заходів з ведення лісового та мисливського господарства становить 4642400,0 грн. Форма 4-лг(план) «Розрахунок надходження власних коштів на фінансування лісового господарства 2015 р.» містить інформацію про те, що сума надходжень від реалізації деревини 5402200,0 грн. Відхилення становить 759800,0 тис. грн.

Вказану розбіжність позивач пояснював тим, що форм 4-лг(план) та 5-лг(план) не містять інформацію про ту деревину, яка буде використана підприємством на власні потреби (опалення) та на переробку у власних цехах. Розрахунок надходження коштів від рубок формування та оздоровлення лісів у формі 4-лг-2015 є умовним тому, що до нього включено обсяг надходжень деревини від санітарних рубок в обсязі 12302 куб. м., який на момент складання виробничо-фінансового плану не може бути визначеним конкретно тому, що згідно п.6 «Санітарних правил рубок в лісах України», затверджених Постановою КМУ від 27.07.1995 № 555, що діяла у 2015 році передбачено, що насадження під санітарні рубки відводяться в рік здійснення цих рубок не пізніше ніж за три місяці (в період з квітня по жовтень - не пізніше одного місяця) до початку їх проведення і на початок року достеменно не відомо які ділянки будуть відведені під санітарні рубки і яку деревину буде отримано від таких рубок. І це становить суму близько 2657200,0 грн.

Державне підприємство "Красноградське лісове господарство" також має право кошти отримані від проведення рубок головного користування направляти в повному обсязі на ведення лісового та мисливського господарства, охорону і захист лісів, що пояснює чому сума надходження власних коштів по формах 4-лг та 5-лг за 2015 рік перевищує суму власних надходження у самому виробничо-фінансовому плані на 2015 рік.

У 2015 році на підприємстві працювало 98 осіб, середня заробітна плата становила 2783,0 грн., річний фонд оплати праці становив 3273000,0 грн., середній місячний фонд оплати праці 273000,0 грн. 1369500,0 грн. отриманих в 2015 році бюджетних коштів були направлені на оплату праці працівників підприємства і перерахування єдиного соціального внеску (1004000 грн. та 365500,0 грн. відповідно).

Також в акті ревізії № 07-10/18 від 10.07.2017 року викладені судження судження суб'єкта владних повноважень, котрі слугували підставою для формулювання п. 2 вимоги, а саме: порушення вимог ст. 105 Лісового кодексу України від 21.01.1994 № 3852-ХІІ. під час проведення фактичного обстеження кварталу 3 виділу 17 Зачепилівського лісництва, встановлено незаконну рубку сироростучих дерев сосни звичайної від 34/28 в кількості 9 шт. масою 9,4 м2. Внаслідок допущеного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 57766,04 гривень.

На підставі незаконної рубку сироростучих дерев сосни звичайної від 34/28 в кількості 9 шт. масою 9,4 м2. порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 57766,04 гривень. На підставі зазначеного порушення Красноградським ВП ГУНП в Харківській області відкрито кримінальне провадження №0000306, яке на даний час перебуває на стадії розслідування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що пред'явлення вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства є правом відповідача, яке він реалізує з метою приведення діяльності підконтрольною установи у відповідність з вимогами чинного законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання протиправною та скасування вимоги від 26.07.2017 року №20-07-25/4941. Крім того, суд першої інстанції вказував, що обґрунтованість і правомірність виявлених збитків може бути предметом позовом органу державного фінансового контролю про їх стягнення, а не позову підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Колегія суддів частково не погоджується з висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Частиною 2 ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Пунктом 2 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550, визначено, що інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об'єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

Відповідно до пунктів 1, 7 ч.1 ст.10 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо); пред'являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов'язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Відповідно до п.46 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, контролюючим органом у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об'єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.

Аналізуючи положення наведених норм законодавства, суд зазначає, що письмова вимога органу державного фінансового контролю за своєю правовою суттю є рішенням суб'єкта владних повноважень, яка породжує для зобов'язаної особи правові наслідки у вигляді необхідності вчинення певних дій, а відтак, з огляду на приписи ст.8 Конституції України, має, по-перше, містити чітке викладення суті владного припису, яке унеможливлює неоднозначне розуміння як змісту, так і порядку виконання висунутої органом управління вимоги, по-друге, допускати реальну можливість виконання владного припису.

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства і у цій частині вона є обов'язковою до виконання. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об'єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суд України, зокрема у постановах від 21.04.2015 р. в справі №21-155а15, від 09.06.2015 року колегія суддів Судової палати в адміністративних справах дійшла висновку про наявність у органу державного фінансового контролю права заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов'язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Колегія суддів зазначає, що в порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обовязки для позивача.

Також в листі Державної фінансової інспекції України від 04.03.2015 №25-18/205 щодо підготовки вимоги про усунення виявлених порушень, зазначено, що контролюючий орган зобов'язаний вказати способи усунення встановлених порушень і повинні відображати кінцеву мету вжитих заходів.

Як встановлено судом першої інстанції та свідчать матеріали справи, пред'явлена оскаржувана вимога від 26.07.2017 № 20-07-25/4941 не містить прямої вказівки на заходи, які має здійснити підприємство - позивач для виконання спірної вимоги. Так, у оскаржуваній вимозі відповідач пропонує позивачу усунути виявлені порушення в установленому законодавством порядку.

Таким чином, аналізуючи наведені нормативно-процесуально акти, колегія суддів дійшла висновку, що під час формування оскаржуваної вимоги суб'єкт владних повноважень не забезпечив дотримання приписів чинного законодавства, оскільки приписи владного рішення у вигляді вимоги не містять порядку його виконання, що створює ймовірність їх неоднозначного і множинного тлумачення та призводить до неможливості виконання вимоги, отже вимога щодо усунення порушень законодавства Північно-східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941 в частині порушення вимог п. 4 Порядку № 253 та п.22 Порядку № 228 при складанні Виробничо-фінансового плану підприємства на 2015 рік, чим було завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, у сумі 759800грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. 3 ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників підлягає скасуванню.

Щодо п. 2 вимоги щодо усунення порушень законодавства Північно-східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941, колегія суддів зазначає, що в акті ревізії № 07-10/18 від 10.07.2017 року викладені доводи суб'єкта владних повноважень, котрі слугували підставою для формулювання п. 2 вимоги, а саме: порушення вимог ст. 105 Лісового кодексу України від 21.01.1994 № 3852-ХІІ. під час проведення фактичного обстеження кварталу 3 виділу 17 Зачепилівського лісництва, встановлено незаконну рубку сироростучих дерев сосни звичайної від 34/28 в кількості 9 шт. масою 9,4 м2.

Внаслідок допущеного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 57766,04 гривень.

Матеріалами справи встановлено, що на підставі незаконної рубку сироростучих дерев сосни звичайної від 34/28 в кількості 9 шт. масою 9,4 м2. порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 57766,04 гривень.

Так, дійсно на підставі зазначеного порушення Красноградським ВП ГУНП в Харківській області відкрито кримінальне провадження №0000306, яке на даний час перебуває на стадії розслідування.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо відмови в задоволенні позовних вимог в цій частині.

Аналізуючи наведені нормативно - правові акти, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, зробив передчасні висновки.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 14.11.2017 року по справі № 820/3700/17, в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо скасування вимоги щодо усунення порушень законодавства Північно-східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941 в частині порушення вимог п. 4 Порядку № 253 та п.22 Порядку № 228 при складанні Виробничо-фінансового плану підприємства на 2015 рік, чим було завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, у сумі 759800грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. 3 ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників прийнята в цій частині з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. 243, 250, 310, 315, п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Красноградське лісове гоподарство" задовольнити частково.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 14.11.2017 по справі № 820/3700/17 скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо скасування вимоги щодо усунення порушень законодавства Північно-східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941 в частині порушення вимог п. 4 Порядку № 253 та п.22 Порядку № 228 при складанні Виробничо-фінансового плану підприємства на 2015 рік, чим було завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, у сумі 759800грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. 3 ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників.

В цій частині прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Скасувати вимогу щодо усунення порушень законодавства Північно-східного офісу Держаудитслужби від 26.07.2017 року № 20-07-25/4941 в частині порушення вимог п. 4 Порядку № 253 та п.22 Порядку № 228 при складанні Виробничо-фінансового плану підприємства на 2015 рік, чим було завищено потребу в бюджетних асигнуваннях, яку профінансовано, у сумі 759800грн., що призвело до порушення бюджетного законодавства, зазначеного у п. 3 ст. 116 Бюджетного кодексу України, а саме: визначення недостовірних обсягів бюджетних коштів при плануванні бюджетних показників.

В іншій частині Харківського окружного адміністративного суду від 14.11.2017 року по справі № 820/3700/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський В.О. Бондар
Повний текст постанови складено 29.01.2018.