Справа № 657/2939/17
Суддя: Живцова О. А.
Дата ухвалення: 2018-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 657/2939/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2018 року Каланчацький районний суд Херсонської області у складі головуючого судді Живцової О.А.,

за участю секретаря Боровинської С.В.,

за участю позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Каланчак справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Херсоні Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить визнати протиправною постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БР № 510250 від 24 листопада 2017 року та скасувати її.

Мотивуючи свої вимоги вимоги, позивач вказує, що 24 листопада 2017 року інспектором патрульної поліції м. Херсон на нього було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу за порушення вимог п.1.30 розділу 34 Правил дорожнього руху, не виконання вимог стоянки для осіб з обмеженими можливостями. Однак, дані порушення він не допускав, проте не зважаючи на його запечення, інспектором винесено постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП.

інспектором Ковалем Назаром Богдановичем.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в пповному обсязі та наполягав на їх задоволенні.

Відповідач про місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином причини неявки свого представника до суду не повідомляв, будь яких заяв не надходило.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, 24 листопада 2017 року інспектором патрульної поліції м. Херсон відносно позивача було винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 122 КУпАП, з накладенням на позивача адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 1 700 грн. В зазначеній постанові вказано, що позивач 24 листопада 2017 року порушив вимоги п.1.30 розділу 34 Правил дорожнього руху, в частині не виконання вимог стоянки для осіб з обмеженими можливостями.

Відповідач викликався у судове засідання, однак не з'явився, жодних доказів на підтвердження правомірності свого рішення до суду не надав. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Згідно зі статтею 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно з частиною 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

У наведених положеннях КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного та справедливого розгляду справи, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу і стадією розгляду справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту.

Застосування посадовою особою процедури скороченого провадження у випадках, які не визначені законом, тобто розгляд справи про адміністративне правопорушення безпосередньо на місці його вчинення, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про таке порушення, призводить до порушення процесуальних прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених у статтях 257, 268, 277, 278, 279, 280 КУпАП.

У відповідності до статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 травня 2015 року у справі № 1-11/2015 за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої КУпАП дав офіційне тлумачення зазначеній нормі, вказавши, що положення частини 1 КУпАП, яке передбачає, що "справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення", в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти так, що використане в ньому словосполучення "за місцем його вчинення" визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

В мотивувальній частині вказаного рішення Конституційний Суд України зазначив, що у частинах 1, 2 статті 258 Кодексу визначено випадки, коли протокол про вчинення адміністративного правопорушення не складається, а адміністративне стягнення накладається і стягується на місці вчинення правопорушення, якщо особа не оспорює допущеного нею порушення і адміністративного стягнення, що на неї накладається, а розмір штрафу не перевищує передбаченого у Кодексі неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Перелік адміністративних правопорушень, за які адміністративні стягнення накладаються на місці їх вчинення, є вичерпним і може бути змінений лише законом.

За Кодексом до цього переліку належать, зокрема, такі адміністративні правопорушення: порушення вимог пожежної безпеки в лісах (стаття 77); порушення правил полювання (частина перша статті 85); порушення правил рибальства (частина третя статті 85); порушення правил щодо карантину тварин, інших ветеринарно-санітарних вимог (стаття 107); викидання сміття та інших предметів з вікон і дверей вагонів поїздів, прохід по залізничних коліях у невстановлених місцях (частина третя статті 109); викидання за борт річкового або маломірного судна сміття та інших предметів (частина третя статті 116-2); провезення ручної кладі понад установлені норми і неоплаченого багажу (стаття 134); безквитковий проїзд (стаття 135); прояв неповаги до суду (стаття 185-3). Притягнення особи до адміністративної відповідальності у вказаних випадках фактично відбувається у скороченому провадженні.

Таким чином, Конституційний Суд України у зазначеній справі дійшов висновку, що всі інші види правопорушень, в тому числі і ті, за які відповідальність передбачена статтею 122 Кодексу, розгляду у скороченому провадженні не підлягають.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувала позивачем постанова винесена за місцем вчинення правопорушення, без виклику правопорушника у скороченому провадженні.

Тому враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова винесена відповідачем з порушенням порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, що призвело до порушення прав позивача, передбачених статтею 268 КУпАП.

За таких обставин, позов підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова скасуванню.

Керуючись ст. ст. 241-247, 293, 295 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Херсоні Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, задовольнити.

Визнати протиправною постанову відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення серії БР №510250 від 24 листопада 2017 року та скасувати її.

Постанова може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом 30 днів з моменту її складання.

Постанову складено 29 січня 2018 року.

Суддя О. А. Живцова