Справа № 808/356/18
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2018-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2018 року (16 год.52 хв.)Справа № 808/356/18 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Конишевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бойко К.О.,

з участю представників сторін:

від позивача - ОСОБА_1,

від відповідача 1 не зявився,

від відповідача 2 ОСОБА_2

від відповідача 3 ОСОБА_3,

від відповідача 4 ОСОБА_4,

від третьої особи ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовною заявою: Виконавчого комітету Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Леніна, 206)

до: 1. Громадської організації «Полк Перемоги» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 17)

2. Громадської організації «Запорізьке обєднання ветеранів АТО та бійців окремого загону спеціального призначення «Азов» (69037, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б. 37, к. 214)

3. Громадської організації «Запорізька міська організація ветеранів АТО» (69037, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б. 37, к. 214)

4. Запорізької міської організації Всеукраїнського обєднання «Свобода» Запорізької області (69118, м. Запоріжжя, вул. Новокузнецька, б. 3, к. 1)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровський відділ ГУНП в Запорізькій області (69006, м. Запоріжжя, пр.. Соборний, 191)

про встановлення обмеження щодо реалізації права на свободу мирних зібрань,

ВСТАНОВИВ:

29 січня 2018 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Виконавчого комітету Запорізької міської ради (далі позивач) до Громадської організації «Полк Перемоги» (далі відповідач 1), Громадської організації «Запорізьке обєднання ветеранів АТО та бійців окремого загону спеціального призначення «Азов» (далі відповідач 2), Громадської організації «Запорізька міська організація ветеранів АТО» (далі відповідач 3), Запорізької міської організації Всеукраїнського обєднання «Свобода» Запорізької області (далі відповідач 4), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Дніпровський відділ ГУНП в Запорізькій області (далі третя особа) в якому позивач просить суд:

1.заборонити Громадській організації «Полк Перемоги» проведення 02.02.2018 зборів, мітингів, пікетів, походів та демонстрацій, тощо з 10-00 на ОСОБА_6 в м. Запоріжжя;

2.заборонити Громадській організації «Запорізьке обєднання ветеранів АТО та бійців окремого загону спеціального призначення «Азов» проведення 02.02.2018 зборів, мітингів, пікетів, походів та демонстрацій, тощо з 10-00 до 20-00 на ОСОБА_6 в м. Запоріжжя;

3.заборонити Громадській організації «Запорізька міська організація ветеранів АТО» проведення 02.02.2018 зборів, мітингів, пікетів, походів та демонстрацій, тощо з 10-00 до 20-00 на ОСОБА_6 в м. Запоріжжя;

4.заборонити Запорізькій міській організації Всеукраїнського обєднання «Свобода» Запорізької області проведення 02.02.2018 зборів, мітингів, пікетів, походів та демонстрацій, тощо з 10-00 до 20-00 на ОСОБА_6 в м. Запоріжжя.

В обґрунтуванні позовних вимог посилається на те, що заплановані відповідачами мирні зібрання збігаються за датою, місцем і за часом їх проведення. Однак, учасники мирних зібрань притримуються протилежних поглядів щодо політичної і соціальної обстановки у суспільстві та державі, а також мають протилежну мету проведення мирних заходів.

Крім того, зазначає, що подібне мирне зібрання Відповідачем-1 вже організовувалось та проводилось 09.05.2017. Під час проведення цього мирного зібрання було зафіксовано порушення правопорядку та наявні постраждалі. Таким чином, результатом проведення згаданих мирних зібрань стали сутички між прихильниками різних поглядів, що призвело до заворушень, нанесенню шкоди здоров'ю населення, правам та свободами учасників мирних зібрань та інших мешканців міста. Навіть втручання працівників поліції та Національної гвардії не допомогло попередити та уникнути заворушень, сутичок та нанесення шкоди здоров'ю учасникам мирних зібрань.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року відкрито провадження в адміністративній справі № 808/356/18 та призначено підготовче засідання на 30 січня 2018 року о 15 год. 00 хв.

В підготовчому засіданні представник позивача позов підтримали, просили його задовольнити в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві. Зокрема зазначили, що заплановані відповідачами мирні зібрання збігаються за датою, місцем і за часом проведення. Тому, приймаючи до уваги протилежні погляди прихильників відповідачів у разі одночасного проведення запланованих ними акцій можуть виникнути ситуації, що призведуть до масових заворушень чи злочинів, і як наслідок, до нанесення шкоди здоров'ю та життю мешканців міста. Окремо позивач зауважує, що листом № 136/40/01/02-18 від 29.01.2018 Дніпровського відділу ГУНП в Запорізькій області повідомляється про те, що проведення масових заходів 02.02.2018 з 09.00 до 22.00 на ОСОБА_6: ГО «Полк Перемоги» в особі громадян ОСОБА_7, ОСОБА_8М, ОСОБА_9Є, ОСОБА_10 а також ГО «Азов», ГО «Запорізька міська організація ветеранів АТО» та ЗМО ВО «Свобода», повинно бути повністю заборонено, оскільки є наявна інформація, що у разі проведення в запланований день будь-яких масових заходів, ситуація може спровокувати непередбачувані наслідки для будь-якої із сторін, у вигляді суточок та привести до небажаних наслідків із реальною загрозою життю та здоров'ю громадян.

В підготовче засідання відповідач 1 не зявився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлялися належним чином.

В підготовчому засіданні представник відповідача 2 позов підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі, оскільки вважає, що ГО «Полк Победи» збирається провести проросійсько налаштований захід під прикриттям відзначення 75 річчя закінчення Сталінградської битви. Вважає, що буде провокація яка може привести до протиправних дії, тому адміністративний позов просить задовольнити.

В підготовче засідання відповідач 3 не зявився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлялися належним чином.

В підготовче засідання відповідач 4 не зявився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлялися належним чином.

Представник третьої особи в підготовчому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 30 січня 2017 року закрито підготовче провадження за адміністративним позовом Виконавчого комітету Запорізької міської ради та призначено судовий розгляд адміністративної справи по суті на 31 січня 2018 року о 14 год. 30 хв.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав викладених в позовній заяві, та просив позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач 1 в судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Заяв про розгляд справи без його участі до суду не надходило.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача 3 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача 4 у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Представники третьої особи адміністративний позов підтримав та просив позов задовольнити в повному обсязі, у зв'язку з неможливість забезпечити належний громадський порядок.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 23.01.2018 до виконавчого комітету Запорізької міської ради надійшло звернення Відповідача-1 без номеру від 22.01.2018. Зазначеним зверненням повідомляється про проведення 02.02.2018 мирного зібрання у формі акції - покладання квітів. Мета мирного зібрання: покладання квітів на ОСОБА_6 в канун річниці 75-річча Сталінградської битви. Час проведення: о 10-00, час закінчення проведення мирного зібрання не зазначено. Місце проведення: ОСОБА_6 в м. Запоріжжя. Кількість учасників мирного зібрання: орієнтовно 250-300 осіб.

25.01.2018 до виконавчого комітету Запорізької міської ради надійшло звернення Відповідача-2 без номеру від 25.01.2018. Зазначеним зверненням повідомляється про проведення 02.02.2018 мирного зібрання. Мета мирного зібрання: підтримка територіальної цілісності та незалежності України. Час проведення: 10-00 до 20-00. Місце проведення: ОСОБА_6 в ОСОБА_11. Кількість учасників мирного зібрання: орієнтовно 500 осіб.

25.01.2018 до виконавчого комітету Запорізької міської ради надійшло звернення Відповідача-3 без номеру від 25.01.2018. Зазначеним зверненням повідомляється про проведення 02.02.2018 мирного зібрання. Мета мирного зібрання: підтримка територіальної цілісності та незалежності України. Час проведення: 10-00 до 20-00. Місце проведення: ОСОБА_6 в ОСОБА_11. Кількість учасників мирного зібрання: орієнтовно 40 осіб.

26.01.2018 до виконавчого комітету Запорізької міської ради надійшло звернення Відповідача-4 №1 від 26.01.2018. Зазначеним зверненням повідомляється про проведення 02.02.2018 мирного зібрання у формі акції. Мета мирного зібрання: «недопущення проведення у м. Запоріжжя заходів, які мають відверто сепаратистське та проросійське налаштування, нами будуть проведені кардинальні заходи та буде проведено акцію «Зупини п'яту колону» . Час проведення: з 09-00 до 20-00. Місце проведення: ОСОБА_6 в м. Запоріжжя. Кількість учасників мирного зібрання: 5000 осіб. Планується залучення ветеранів АТО та побратимів з інших міст.

Крім того, в матеріалах справи міститься лист Дніпровського відділу ГУНП в Запорізький області №136/40/01/02-18 від 29.01.2018 відповідно до якого - керівництво Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області вважає, що проведення масових заходів 02.02.2018 з 09.00 до 22.00 на ОСОБА_6: ГО «Полк Перемоги» в особі громадян ОСОБА_7, ОСОБА_8М, ОСОБА_9Є, ОСОБА_10 а також ГО «Азов», ГО «Запорізька міська організація ветеранів АТО» та ЗМО ВО «Свобода», повинно бути повністю заборонено, оскільки є наявна інформація, що у разі проведення в запланований день будь-яких масових заходів, ситуація може спровокувати непередбачувані наслідки для будь-якої із сторін, у вигляді суточок та привести до небажаних наслідків із реальною загрозою життю та здоров'ю громадян.

Також, листом Управління Служби безпеки України в Запорізькій області № 59/5/1-96нт від 29.01.2018 повідомляється, що Управлінням отримана інформація про передумови до можливого загострення ситуації в м. Запоріжжі, та порушення законодавства України, під час проведення 2-го лютого п.р. на ОСОБА_6 масових заходів представниками антагоністичних громадських структур. Так, ГО «Полк перемоги» (керівник ОСОБА_12) та інші планують провести мітинг, присвячений 75-й річниці перемоги радянських військ в Сталінградській битві. Водночас, у той же час 02.02.2018 п.р. на ОСОБА_6 планують провести масові акції організації ПП «Національний корпус» (керівник ОСОБА_2), ВО «Свобода» (керівник ОСОБА_13), ПП «Правий сектор» (керівник ОСОБА_14), ветерани АТО, та інші. Останні вважають, що акція їх політичних опонентів спрямована на підтримку сепаратизму та розповсюдження дестабілізуючого впливу Російської Федерації на території України, проводиться в рамках діяльності фонду «Сталінградська битва», внаслідок чого вони будуть виступати проти її проведення.

Таким чином, одночасне проведення акцій зазначених ідеологічних опонентів в одному місці може призвести до фізичних сутичок між ними, та дестабілізації суспільно-політичної ситуації в місті. З метою попередження зазначеного, вважає за доцільне здійснити відповідні заходи організаційного характеру для попередження створення конфліктної ситуації, яка може призвести до порушення законодавства України.

Крім того, судом встановлено, що подібне мирне зібрання Відповідачем-1 вже організовувалось та проводилось 09.05.2017. Під час проведення цього мирного зібрання було зафіксовано порушення правопорядку та наявні постраждалі. В підтвердження цього зазначає, що в мережі Інтернет за 09.05.2017 розміщені наступна інформації та статті ЗМІ за посиланнями:

«В Запорожье произошли столкновения на акции возле здания мэрии» - http://lnews.zp.ua/v-zaporozhe-proizoshH-stolknoveniya-na-aktsii-vozle-zdaniya-merii-foto-video/;

«Годовщина победы: возле здания запорожской мэрии произошли столкновения» - http://www/ipnews/ in.ua/news/zp/130303 -godovshchina-pobedy-vozle-zdaniya-zaporozhskoj -mегіі- ргоіzoshli-stolkпоуепіуа/;

«В Запорожье прошел митинг ОСОБА_15» - http://akzent.zp.ua/v-zaporozhe-proshel- miting-polka-pobedy-fotoreportazh/;

«Во время стычки на ОСОБА_6 пострадал главный патрульный Запорожья» - ipnews.in.ua/news/zp/130317-vremya-stychki-na-allee-slavy-postradal-glavnyj/.

Вказані повідомлення стали підставою для звернення позивача до суду.

Відповідно до ст. 280 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту КАС України) органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування негайно після одержання повідомлення про проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій тощо мають право звернутися до окружного адміністративного суду за своїм місцезнаходженням із позовною заявою про заборону таких заходів чи про встановлення іншого обмеження права на свободу мирних зібрань (щодо місця чи часу їх проведення тощо).

Частиною 9 цієї ж статті передбачено, що суд задовольняє вимоги позивача в інтересах національної безпеки та громадського порядку в разі, якщо визнає, що проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань може створити реальну небезпеку заворушень чи вчинення кримінальних правопорушень, загрозу здоровю населення або правам і свободам інших людей. У разі встановлення обмеження права на свободу мирних зібрань суд повинен обґрунтувати у постанові необхідність встановлення обмеження щодо реалізації права на свободу мирних зібрань, а також пропорційність способу такого обмеження.

Якщо для досягнення цілей такого обмеження достатньо застосувати менш обтяжливий для відповідача спосіб обмеження, ніж запропонував позивач, суд зобовязаний його застосувати.

В свою чергу, реалізація права на мирні зібрання в Україні регулюється актами національного та міжнародного законодавства.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Частиною першою статті 11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" (надалі - Конвенція), гарантовано кожній особі, серед інших прав і свобод, право на свободу зібрань та об'єднання.

Частиною другою статті 11 Конвенції встановлено, що здійснення прав на свободу зібрань та об'єднання не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави.

Відповідно до статті 21 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, ратифікованого Указом президії Верховної Ради Української РСР від 19 жовтня 1973 року № 2148-VIII, передбачено право на мирні збори. Крім цього, зазначена стаття визначає, що користування цим правом не підлягає ніяким обмеженням, крім тих, які накладаються відповідно до закону і які є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах державної чи суспільної безпеки, громадського порядку, охорони здоров'я і моральності населення або захисту прав та свобод інших осіб.

Правильність реалізації права людини на свободу мирних зібрань Європейський суд з прав людини висловив у справах «Станков та об'єднана македонська організація «Ілінден» проти Болгарії» (2001), «Іванов та інші проти Болгарії» (2005), «Християнська народна демократична партія проти Молдови» (2006), «Оллінджер проти Австрії» (2006), «Вєренцов проти України» (2013) та інших.

На думку суду з врахуванням висновків Європейського суду з прав людини висловлених ним у вищевказаних рішеннях обмеження прав, гарантованих ст. 11 Конвенції, може бути застосовано за наявності таких умов:

- вони встановлені законом;

- мають законну мету, зокрема застосовуються в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб;

- є необхідними в демократичному суспільстві.

Право громадян України на мирні зібрання гарантується також Конституцією України, згідно з частиною першою статті 39 якої, вони мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про основи національної безпеки України» об'єктом національної безпеки є людина і громадянин - їхні конституційні права і свободи.

Згідно з Положенням про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11 листопада 2010 року № 550, громадський порядок - це система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об'єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Тлумачення понять "національна безпека", "громадський порядок", "громадська безпека" та інших, що стосуються окремих положень щодо обмеження прав, містяться також у Сіракузьких принципах тлумачення обмежень і відступів від положень Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, схвалених економічною та соціальною радою Організації Об'єднаних Націй у 1985 році. Так, згідно з названим актом "громадський порядок" можна визначити як сукупність норм, які забезпечують життєдіяльність суспільства або як низку основоположних принципів, на яких побудовано суспільство. Повага до прав людини є частиною громадського порядку. Громадський порядок необхідно тлумачити в контексті задач конкретного права, яке обмежено з цієї підстави. Під "громадською безпекою" мається на увазі захист від загрози безпеці людей, їхньому життю або фізичному здоров'ю, а також серйозних збитків їхньому майну.

Статтею 64 Конституції визначено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

В свою чергу, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) здійснення повноважень щодо забезпечення законності, правопорядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян під час проведення мирних зібрань покладено на органи місцевого самоврядування.

Відповідно до підпункту 3 пункту "б" частини першої статті 38 Закону № 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить вирішення відповідно до закону питань про проведення зборів, мітингів, маніфестацій і демонстрацій, спортивних, видовищних та інших масових заходів; здійснення контролю за забезпеченням при їх проведенні громадського порядку.

Забезпечення виконання Конституції та законів України, рішень Конституційного Суду України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, інших органів державної влади; забезпечення здійснення заходів щодо охорони громадської безпеки, громадського порядку, боротьби зі злочинністю є одними з провідних функцій місцевої державної адміністрації на виконання її повноважень у галузі забезпечення законності, правопорядку, прав і свобод громадян.

Отже, виконавчі комітети місцевих рад здійснюють повноваження щодо організації та контролю за забезпеченням охорони громадської безпеки, громадського порядку під час проведення мирних зібрань, а органи міліції безпосередньо забезпечують громадський порядок, безпеку дорожнього руху, безпеку громадян тощо на таких заходах.

За ст. 64 Конституції України конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Згідно зі ст. 39 Конституції України громадяни мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування. Обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Тлумачення приписам частини першої статті 39 Конституції України надано Конституційним Судом України у Рішенні від 19 квітня 2001 року № 4-рп/2001 у справі за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 39 Конституції України про завчасне сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій (справа щодо завчасного сповіщення про мирні зібрання).

Так, у названому Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що положення частини першої статті 39 Конституції України щодо завчасного сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій в аспекті конституційного подання треба розуміти так, що організатори таких мирних зібрань мають сповістити зазначені органи про проведення цих заходів заздалегідь, тобто у прийнятні строки, що передують даті їх проведення. Ці строки не повинні обмежувати передбачене статтею 39 Конституції України право громадян, а мають служити його гарантією і водночас надавати можливість відповідним органам виконавчої влади чи органам місцевого самоврядування вжити заходів щодо безперешкодного проведення громадянами зборів, мітингів, походів і демонстрацій, забезпечення громадського порядку, прав і свобод інших людей.

Окрім того, судом встановлено, що позивач повідомлений про проведення вказаних мирних заходів 02.02.2018 заздалегідь (відповідач 1 повідомив 23.01.2018, відповідач2,3 повідомив 25.01.2018 та відповідач 4 повідомив 26.01.2018), що дає можливість органу місцевого самоврядування виконати законодавчо покладений на них обов'язок згідно статті 38 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та забезпечити дотримання громадського порядку під час проведення вказаних мирних зібрань громадян.

Мирні зібрання розглядаються як одна із форм безпосередньої демократії та мають на меті вираження свого ставлення до суспільних проблем та явищ тощо. Усі учасники мирних зібрань мають рівні права щодо реалізації свого права, тому не є достатнім для встановлення заборони щодо реалізації права на мирні зібрання одночасне проведення масових заходів учасниками, які мають протилежні інтереси. Держава повинна вжити всіх можливих заходів до забезпечення здійснення свого права усіма учасниками громадських акцій.

Дані, що можуть свідчити про намір вчинити злочин (злочини) під час мирного зібрання, мають бути помітними та достатньою мірою конкретними. Загальна вірогідність вчинення злочину або правопорушення існує завжди, навіть поза межами проведення мирних зібрань, а тому відповідно, простих припущень та побоювань щодо можливості вчинення у межах зібрання або щодо нього злочинних дій недостатньо для прийняття рішення щодо заборони права на свободу мирних зібрань.

Крім того, суд зазначає, що позивачем в якості доказів надані лише витяги з мережі інтернет та листи Дніпровського відділу ГУНП в Запорізькій області та Управління СБУ в Запорізькій області, в яких йде мова про вірогідність дестабілізації суспільно політичної ситуації. Третя особа надала до суду довідку про діяльність ГО «Полк Перемоги», з якої вбачається, що лідера відповідача 1 не одноразово підозрювали в проросійських поглядах. Інших доказів які б свідчать про будь-які насильницькі та наміри відповідачів, як організаторів масових зібрань, суду надані не були.

Відповідно, заборона проведення мирного зібрання з посиланням на можливі порушення громадського порядку є неправомірними.

Вірогідність незначних інцидентів не може слугувати обґрунтуванням заборони на проведення мітингів. Є зрозумілим, що будь-яка демонстрація, що проводиться у громадському місці, певною мірою може викликати порушення громадського порядку та зіткнення (Рішення ЄСПЛ від 02.10.01 «Станков та Об'єднана організація Македонії «Іліден» проти Болгарії»).

Європейський суд з прав людини у справі «Платформа «Лікарі за життя» проти Австрії» чітко зазначив, що право на контрдемострацію не може поширюватися на дії, що перешкоджають реалізації права на демонстрацію.

Відповідно до статті 280 КАС України, суд має право прийняти рішення не лише про заборону проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій, але й про встановлення іншого обмеження права на свободу мирних зібрань (щодо місця чи часу їх проведення тощо).

Тобто, у разі встановлення адміністративним судом обмеження, мирні зібрання не забороняються у цілому, проте щодо нього запроваджуються певні обмеження.

Так, суд зазначає, що обмеження можуть стосуватись питань часу, місця, форми, способу проведення зібрання, висловлювань лозунгів що їх мають намір використовувати. При цьому, перелік можливих обмежень не є закритим, а відтак, судом можуть запроваджуватись й інші обмеження, що відповідають обставинам конкретного зібрання.

Разом з цим, суд відмічає, що встановлення судом обмеження, як і рішення про повну заборону зібрання має узгоджуватися з положеннями частини 2 статті 39 Конституції України, з якої вбачається, що будь-яке обмеження щодо реалізації права на свободу мирних зібрань може бути застосовано судом лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Тобто, обмеження адміністративного суду буде правомірним лише у тому випадку, якщо воно приймається:

1) з метою захисту (охорони) щонайменше рівнозначного права на свободу мирних зібрань правового блага (права, свободи, законного інтересу);

2) за обовязковим дотриманням принципу співмірності втручання;

3) як реакція на реально існуючу небезпеку для відповідного правового блага.

Враховуючи викладене вище, для правильного вирішення справи необхідно виходити з того, що встановлення обмеження права на свободу мирних зібрань можливе тільки у разі створення дійсної небезпеки заворушень чи злочинів, загрози здоров'ю населення або правам і свободам інших людей через проведення зборів, мітингів, походів, демонстрацій чи інших зібрань та лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку.

У судовому засіданні представник позивача не одноразово зазначав, що у разі проведення такої акції, гарантувати громадський порядок буде досить важко, так як учасники акції мають різну мету проведення. Третя особа підтримала позивача, та підтвердила той факт, що за участю відповідача 1 проводилася акція 09.05.2017, що стало причиною заворушень та порушення громадського порядку.

Відповідачі 2,3,4 у судовому засіданні підтвердили, що це мирне зібрання, що особи які будуть приймати участь у цій акції будуть проінструктовані щодо недопущення порушень громадського порядку, однак гарантувати безпечність проведення такого мирного зібрання, враховуючи, що можуть виникати провокації зі сторони відповідача1, або можуть долучитися сторонні особи, відповідачі 2,3,4 не можуть. Крім того, відповідачі 2,3,4 підтримали позов та просили заборони проведення мирного зібрання 02.02.2018 всім учасникам.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав вважати заплановані Відповідачем 1,2,3,4 мирні зібрання такими, що можуть створити реальну небезпеку заворушень, загрозу здоров'ю населення або правам і свободам самих мітингувальників та інших людей.

Також, з пояснень відповідача 2,3,4 встановлено, що метою вказаного мирного зібрання є не допустити та всіляко заважати проведенню акції відповідачем 1, що свідчить про те, що відповідачі 2,3,4 мають протилежні громадянські погляди з відповідачем 1. Крім того, кількість учасників мирного зібрання у відповідача 1 заявлено: орієнтовно 250-300 осіб, у відповідачів 2,3,4 : орієнтовно 5 540 осіб, що під час проведення мирного зібрання, у разі виникнення конфлікту між відповідачем 1 та відповідачами 2,3,4 може призвести до непередбачувальних наслідків.

Судом встановлено, що мирні зібрання відповідачів 1,2,3,4 заплановано в одному місці та в один і той же час (Час проведення: з 10-00 до 20-00. Місце проведення: ОСОБА_6 в м. Запоріжжя). Крім того, відповідачі 2,3,4 мають на меті виключно перешкоджання проведення заходу відповідачем 1.

Однак враховуючи практику Європейського суду з прав людини, норми міжнародного та національного законодавства, суд з метою захисту (охорони) щонайменше рівнозначного права на свободу мирних зібрань; з метою запобігання заворушенням, в інтересах громадського порядку, загрози здоров'ю населення, з метою охорони прав і свобод інших людей, охорони здоров'я населення та самих учасників мирних зібрань, вважає за можливе встановити обмеження мирного зібрання у часі.

Враховуючи наведене вище, суд зазначає, що мирні зібрання відповідачам 1,2,3,4 не забороняються у цілому, проте щодо них, суд вважає за необхідне запровадити певні обмеження у часі, з урахуванням того, що мета проведення мирного зібрання у відповідача 1 не співпадає з метою проведення мирного зібрання з відповідачами 2,3,4. Також слід зазначити, що відповідач 1 зазначив час проведення з10-00 та не зазначив час закінчення мирної акції. Суд враховуючи, що мета мирного зібрання відповідача 1 лише покладання квітів на ОСОБА_6 у м. Запоріжжі, а тому суд приймаючи рішення буде брати до уваги рівнозначність прав на свободу мирних зібрань та принцип співмірності втручання.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, суд доходить висновку, що мотивація та докази, на які посилається позивач, не дають суду підстав для задоволення адміністративного позову у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову субєкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати субєкта владних повноважень, повязані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись статтями 9, 77, 132, 143, 243-246, 280 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Виконавчого комітету Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Леніна, 206, ) задовольнити частково.

Встановити обмеження щодо часу проведення мирних зібрань:

1.Не обмежувати проведення мирного зібрання Громадській організації «Полк Перемоги» (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, 17, ) 02.02.2018 з 10-00 години до 11 -00 години.

В інший час 02.02.2018 проведення мирного зібрання Громадській організації «Полк Перемоги» обмежити.

2. Не обмежувати проведення мирного зібрання 02.02.2018 з 12-00 години до 13-00 години Громадській організації «Запорізьке обєднання ветеранів АТО та бійців окремого загону спеціального призначення «Азов» (69037, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б. 37, к. 214 )

Громадській організації «Запорізька міська організація ветеранів АТО» (69037, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б. 37, к. 214 )

Запорізькій міській організації Всеукраїнського обєднання «Свобода» Запорізької області (69118, м. Запоріжжя, вул. Новокузнецька, б. 3, к. 1 )

В інший час 02.02.2018 проведення мирного зібрання Громадській організації «Запорізьке обєднання ветеранів АТО та бійців окремого загону спеціального призначення «Азов» ; Громадської організації «Запорізька міська організація ветеранів АТО»; Запорізької міської організації Всеукраїнського обєднання «Свобода» Запорізької області обмежити.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення адміністративного суду про встановлення обмеження щодо реалізації права на свободу мирних зібрань подається не пізніше дня, наступного за днем його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Конишева