Справа № П/811/1269/17
Суддя: Прокопчук Т.С.
Дата ухвалення: 2017-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 грудня 2017 рокусправа № П/811/1269/17
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Прокопчук Т.С.

суддів: Шлай А.В. Кругового О.О.

перевіривши на відповідність нормам Кодексу адміністративного судочинства України матеріали апеляційної скарги Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області

на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2017 року

по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області

про визнання протиправною та скасування відмови, зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

21 липня 2017 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області (далі по тексту - ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області) про визнання протиправною та скасування відмови, зобов'язання вчинити певні дії.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2017 року адміністративний позов ОСОБА_2 до ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов'язання вчинити певні дії задоволений частково.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, відповідач ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області оскаржив її в апеляційному порядку.

Відповідно до частини 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції закону № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 12 частини 1 перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, було встановлено, що зазначену апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог закону, що полягає в наступному.

Відповідно до матеріалів адміністративної справи, апеляційну скаргу було подано з порушенням вимог пункту 2 частини 2 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, оскільки скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області в апеляційній скарзі не зазначені номера засобів зв'язку, адреси електронної пошти, якщо такі є, сторін по даній адміністративній справі, а саме: позивача ОСОБА_2, відповідача ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області; з порушенням вимог частини 3 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, а саме: скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області в апеляційній скарзі не зазначено чи бажає представник скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області взяти участь у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, чи просить суд розглянути адміністративну справу за відсутності представника скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області; з порушенням вимог частини 6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги через те, що скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області до апеляційної скарги не додано копії апеляційної скарги, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у адміністративній справі; а також з порушенням вимог частини 6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, зокрема: скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору або документ в підтвердження звільнення апелянта ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області від сплати судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою.

Ухвалою судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2017 року апеляційна скарга ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2017 року залишена без руху, у зв'язку з не відповідністю вимогам статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги та скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області надано строк до 20 грудня 2017 року на їх виправлення, а саме: скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області пропонувалось в строк до 20 грудня 2017 року зазначити суду апеляційної інстанції номера засобів зв'язку, адреси електронної пошти позивача ОСОБА_2 та відповідача ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, повідомити суду апеляційної інстанції чи бажає представник скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області взяти участь у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, чи просить суд розглянути адміністративну справу за відсутності представника скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, додати копії апеляційної скарги, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у адміністративній справі, а також надати суду апеляційної інстанції оригінал квитанції про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою на суму 704 грн. на підтвердження сплати судового збору (клопотання скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області про звільнення скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області від сплати судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою, в порядку статті 8 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, враховуючи скрутний матеріальний стан та відсутність коштів на рахунках ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, суддею не задоволено).

Із матеріалів адміністративної справи вбачається, що копія ухвали судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2017 року про залишення апеляційної скарги без руху отримана уповноваженою особою скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, про що свідчить поштове повідомлення в матеріалах адміністративної справи, однак ухвала судді Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2017 року в строк до 20 грудня 2017 року скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не виконана, зазначені недоліки в строк до 20 грудня 2017 року скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не усунені.

26 грудня 2017 року від скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання, відповідно до змісту якого, на виконання вимог пункту 2 частини 2 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області повідомлено, що номера засобів зв'язку, адреси електронної пошти ОСОБА_2 та відповідача ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області невідомі; на виконання вимог частини 3 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області зазначено, що розгляд справи здійснювати за відсутністю представника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області; на виконання вимог частини 6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, через те, що скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області додано копії апеляційної скарги, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у адміністративній справі.

Разом з тим, в порушення вимог частини 6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області знов ж таки не додано документ про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою на суму 704 грн. на підтвердження сплати судового збору.

Натомість, клопотання скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, яке надійшло на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 26 грудня 2017 року, містить вимогу, відповідно до змісту якої скаржник ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області звертається до суду апеляційної інстанції з проханням про відстрочення скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області сплати судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, вказуючи, що скаржник ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області є територіальним органом центрального органом виконавчої влади, не є прибутковою організацією, кошти на сплату судового збору відсутні.

Розглянувши клопотання скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, яке надійшло на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 26 грудня 2017 року, про відстрочення скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області сплати судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою, в порядку статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, а також вивчивши наведені у ньому підстави, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги.

Так, відповідно до ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, яка кореспондується з приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання, навести доводи і надати докази на підтвердження того, що майновий стан не дозволяє сплатити судових збір у встановленому порядку та розмірі (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію, тощо).

Приписами частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виключний перелік заяв та клопотань, за подання яких не справляється судовий збір, встановлений частиною 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, також встановлено перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору. Зазначені переліки є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

Стаття 133 Кодексу адміністративного судочинства України також передбачає можливість зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат на визначений строк.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб'єкта владних повноважень від такої сплати.

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року №484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким скасовано встановлені раніше для державних органів пільги щодо його сплати, Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів.

Тобто, відповідальність за сплату судового збору державними органами держава взяла на себе.

Відтак, обмежене фінансування державної установи, яка є суб'єктом владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, а посилання суб'єкта владних повноважень на відсутність фінансування для сплати судового збору є безпідставними.

З огляду на викладене, скаржник ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

До того ж, суд вважає за можливе наголосити на тому, що даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору.

Посилання скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області в своєму клопотанні, яке надійшло на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 26 грудня 2017 року, на відсутність фінансування для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставина не є встановленою законом підставою для відстрочення сплати судового збору.

При цьому, скаржник має довести існування фінансових труднощів та гарантувати сплату коштів у майбутньому. Відсутність бюджетного асигнування не є підставою для невиконання скаржником свого обов'язку по сплаті судового збору

Водночас, скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не надано суду апеляційної інстанції жодних доказів наявності обставин щодо відсутності фінансування або обмеженого фінансування або ж несвоєчасного перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі на оплату судового збору, як на підставу для відстрочення сплати судового збору, як і не надавались докази звернення скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області до відповідних органів щодо вирішення питання виділення додаткових асигнувань на оплату судового збору у цей період та докази відмови в виділенні грошових коштів на відповідні видатки, а також жодних доказів можливості в подальшому сплатити суму судового збору.

Отже, доводи скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не свідчать про неможливість сплатити судовий збір і не є підставою для відстрочення сплати суму судового збору.

Суд критично оцінює надане скаржником ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області клопотання, яке надійшло на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 26 грудня 2017 року, про відстрочення скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області сплати судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою, в порядку статті 8 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги, з огляду на те, що у спірних правовідносинах скаржник ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області виступає як орган державної влади, тобто як представник держави через якого вона набуває і здійснює свої права та обов'язки. За таких умов, вказані обставини, тобто неналежне фінансування державою скаржника ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області, як свого представника у спірних правовідносинах, не можуть вважатись підставою для відстрочення сплати судового збору.

Крім того, наведені в клопотанні, яке надійшло на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду 26 грудня 2017 року, підстави для відстрочення сплати судового збору не є поважними, у зв'язку з тим, що обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати. Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 р. № 2 «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору».

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють, як суб'єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Оскільки скаржником не надано суду апеляційної інстанції належних доказів в обґрунтування обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, підстави для відстрочення сплати судового збору, наведені в клопотанні не можуть бути визнані поважними, в зв'язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

Станом на 27 грудня 2017 року недоліки апеляційної скарги не усунуто.

Враховуючи наявність вказаних недоліків, відсутність документа про сплату судового збору за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції по адміністративній справі за адміністративним позовом, що містить позовну вимогу немайнового характеру, який подано фізичною особою на суму 704 грн. на підтвердження сплати судового збору станом на 27 грудня 2017 року, дана адміністративна справа не може бути розглянута Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом.

Відповідно до частини 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин апеляційна скарга ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2017 року у даній адміністративній справі підлягає поверненню скаржнику ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Керуючись статтями 169, 298, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2017 року по адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов'язання вчинити певні дії - повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Роз'яснити скаржнику, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Т.С. Прокопчук

Суддя: А.В. Шлай

Суддя: О.О. Круговий