Справа № 813/2123/17
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2018-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

з питань роз'яснення судового рішення

26 січня 2018 року Справа № 813/2123/17

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Грень Н.М., судді Кухар Н.А., судді Хоми О.П., розглянув у порядку письмового провадження заяву ДФС України про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року у адміністративній справі №813/2123/17 за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України в особі Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла заява ДФС України про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року у адміністративній справі №813/2123/17 за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України в особі Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2017 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 11.12.2017 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково, а саме: визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України від 28 квітня 2017 року про відмову у наданні ОСОБА_2 статусу учасника бойових дій; зобов'язано Комісію з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України повторно розглянути надані ОСОБА_2 документи та прийняти рішення з урахуванням висновків суду; в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Через канцелярію суду 23.01.2018 року за вх.№1855 надійшла заява ДФС України про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2017 року, в обґрунтування якої зазначено, що у рішенні суду не вказано, яке саме рішення щодо надання (позбавлення) статусу учасника бойових дій за результатами розгляду поданої заяви та інших матеріалів повинна прийняти комісія.

Відповідно до частини 1 статті 254 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Частиною 2 ст. 245 КАС України передбачено, що подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи наведену правову норму, суд зазначає, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, визначений ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України механізм не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення.

При цьому, суд наголошує, що відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи, які ведуть до труднощів при їх виконанні, чого в даному випадку не має, оскільки постанова викладена доступною, зрозумілою мовою, і не потребує додаткових роз'яснень.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Крім цього, суд вважає за необхідне звернути увагу заявника, що адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не може втручатися у дискрецію суб'єкта владних повноважень в межах такої перевірки.

У відповідності з Рекомендаціями №R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 року, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Повноваження відповідача щодо прийняття відповідних рішень, в тому числі наданні статусу учасника бойових дій за своєю правовою природою є дискреційним.

Із правової позиції, що викладена у постанові Верховного Суду України від 21.05.2013 року №21-87а13 слідує, що з огляду на положення Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Суд позбавлений процесуальної можливості перебирати на себе повноваження відповідача у питаннях надання статусу учасника бойових дій, що належать виключно до компетенції Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України,

З урахуванням того, що заява відповідача про роз'яснення рішення не містить посилань на те, що певні частини постанови є суперечливими між собою, усуд дійшов висновку, що у задоволенні такої належить відмовити.

Заявник, фактично, висловлює суб'єктивне відношення до цього рішення і мотивів суду при його прийнятті. Однак, це не свідчить про незрозумілість самого рішення чи його окремих положень.

Керуючись ст. ст. 248, 254, 256 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви ДФС України про роз'яснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року у адміністративній справі №813/2123/17 за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України в особі Комісії з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій у Державній фіскальній службі України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржено до Львівського апеляційного адміністративного суду.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки згідно ст. 256 КАС України.

Головуючий суддя Грень Н.М.

Суддя Кухар Н.А.

Суддя Хома О.П.