Справа № 826/8710/16
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у роз'ясненні судового рішення

22 січня 2018 року м. Київ № 826/8710/16

Окружний адміністративний суд м.Києва в складі судді Смолія І.В., розглянувши в письмовому провадженні заяву Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенко І.І. про роз'яснення судового рішення в справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київхліб"

до уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенка І.І.

треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3, ТОВ "Баско 94", ПАТ "КБ "Хрещатик", ФГВФО

про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м.Києва звернулось Публічне акціонерне товариство "КИЇВХЛІБ" з адміністративним позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві "Комерційний банк "ХРЕЩАТИК" Костенка Ігоря Івановича, треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3, ТОВ "Баско 94", ПАТ "КБ "Хрещатик", ФГВФО про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії.

На адресу суду надійшла заява Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенко І.І. про роз'яснення судового рішення в справі №826/8710/16 за позовом Публічного акціонерного товариства "Київхліб" до уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенка І.І., треті особи, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ТОВ "Баско 94", ПАТ "КБ "Хрещатик", ФГВФО про визнання протиправними дій, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії.

В зазначеній заяві, заявник просить суд роз'яснити:

яким чином Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І. може законно поновити становище яке існувало до прийняття рішення про нікчемність правочинів згідно з повідомленням про нікчемність правочинів за №20/2570 від 23.05.2016 з урахуванням того, що крім вказаних в резолютивній частині рішення суду правочинів щодо переказів коштів в якості позик та правочинів щодо переказів ПАТ «Київхліб» Уповноваженою особою за результатами перевірки комісією прийнято рішення (протокол №12 від 20.05.2016) щодо наявності ознак нікчемності згідно ст.38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» також було визнано нікчемними додаткові угоди до банківських вкладів ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які передували правочинам щодо переказів коштів в якості позик та правочинам щодо переказів ПАТ «Київхліб», а питання законності чи незаконності визнання нікчемними додаткових угод судом не розглядалось і жодного рішення по цьому питанню не приймалось;

яким чином Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І. може законно поновити становище яке існувало до прийняття рішення про нікчемність правочинів згідно з повідомленням про нікчемність правочинів за №20/2570 від 23.05.2016 з урахуванням того, що крім поновлення становище щодо переказів коштів в якості позик та переказів ПАТ «Київхліб» на погашення кредиту необхідно поновити становище щодо переказів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ТОВ «Баско 94» для подальшого погашення кредитної заборгованості ПАТ «Київхліб»;

яким чином Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І. може законно здійснити списання грошових коштів з поточних/вкладних рахунків ОСОБА_2, ОСОБА_3, ТОВ «Баско 94», ПАТ «Київхліб» та за умови того, що рішення суду не розглянуто по суті питання законності чи незаконності визнаних Уповноваженою особою нікчемними додаткових угод про дострокове розірвання до договорів банківського вкладу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та перерахування з вкладних рахунків на їх поточні рахунки;

яким чином Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І. може законно зменшити ліквідаційну масу ПАТ «КБ «Хрещатик» в частині визнання кредитних зобов'язань ПАТ «Київхліб» погашеними та нарахованих за користування кредитом відсотків враховуючи, що Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» не передбачено можливості зменшення розміру ліквідаційної маси на підставі прийнятого судом рішення та враховуючи, що результати формування ліквідаційної маси відображаються в акті, який підлягає затвердженню виконавчою дирекцією Фонду і Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І. без затвердження Фондом не має права здійснювати будь-які дії щодо зміни ліквідаційної маси, в тому числі її зменшення;

яким документом Уповноважена особа ФГВФО на ліквідацію ПАТ «КБ «Хрещатик» Костенко І.І, на виконання постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 21.11.2016 у справі №826/8710/16 має підтвердити відновлення становища

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 03.10.2017 призначено до розгляду у судовому засіданні заяву Уповноваженої особи ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенко І.І.

Представником ПАТ «Київхліб» на суду подано письмові заперечення проти поданої заяви, в яких просив відновити в задоволенні зави з підстав викладених в запереченнях.

Представники третіх осіб в судове засідання не з'явились, хочу про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Зважаючи на неявку в судове засідання представників третіх осіб, суд у відповідності до норм Кодексу адміністративного судочинства України перейшов до розгляду заяви про роз'яснення судового рішення в порядку письмового провадження.

Розглянувши подану заяву про роз'яснення судового рішення, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується заява, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви і вирішення її по суті, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ч.1 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз'яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

В свою чергу, зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Крім того, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Водночас, суд зазначає, що в ухвалі про роз'яснення судового рішення викладаються більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно вимог ч.2 ст.254 КАС України, подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Отже, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Також, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його тяжко виконати внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 25.06.2015 у справі №К/800/14105/15 та від 30.06.2015 у справі №К/9991/63961/11.

З огляду на вищезазначене у сукупності, а також приймаючи до уваги, що резолютивна частина такого рішення не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення, суд вважає, що в даному випадку наявні усі підстави вважати, що зміст відповідної ухвали суду є зрозумілим.

Більше того, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі незрозумілості мотивації судового рішення чи незгодою з такою мотивацією, відповідач має право оскаржити це судове рішення, за правилами, встановленими Кодексу адміністративного судочинства України.

В той же час, щодо нерозуміння заявником норм закону, суд зазначає, що він не надає консультації та роз'яснення щодо чинного законодавства України.

З огляду на викладене, оскільки відсутні підстави для роз'яснення заявнику постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 21.11.2016 у справі №826/8710/16 суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні заяви.

Керуючись ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Уповноваженій особі ФГВФО на ліквідацію ПАТ "КБ "Хрещатик" Костенко І.І. про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 21.11.2016 у справі №826/8710/16 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Смолій