Справа № 826/8298/17
Суддя: Вівдиченко Т.Р.
Дата ухвалення: 2018-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8298/17 Суддя (судді) першої інстанції: Смолій І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Губської Л.В. Земляної Г.В. Кондратенко Я.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_6 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Сумської області про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Сумської області, в якому просила: - визнати протиправними дії відповідача щодо призначення та проведення 26.05.2017р. для неї усного іспиту (другого кваліфікаційного іспиту); - визнати неправомірним прийняте за його наслідками рішення від 26.05.2017р. № 9 щодо відмови ОСОБА_6 у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; - зобов'язати відповідача видати ОСОБА_6 свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту, затвердженого Радою адвокатів України зразка.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з постановою суду, позивач - ОСОБА_6 звернулася з апеляційною скаргою, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення позивача, яка з'явилася в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Рішенням КДКА Сумської області від 28.10.2016 року № 11, ОСОБА_6 допущено до складання кваліфікаційного іспиту для отримання свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Повідомленням про допуск до здачі кваліфікаційних іспитів ОСОБА_6 сповіщено про те, що письмовий іспит призначено на 8 годину 20.01.2017 року в приміщенні КДКА Сумської області за адресою: м. Суми, вул. Петропалівська, 68.

Протоколом № 1 від 20.01.2017 року засідання кваліфікаційної палати КДКА Сумської області, ОСОБА_6 визнано такою, що успішно склала письмовий іспит та допущена до усного іспиту.

Протоколом № 9 від 26.05.2017 року засідання кваліфікаційної палати КДКА Сумської області, ОСОБА_6 визнано такою, що не склала кваліфікаційний іспит та відмовлено у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Позивач вважає призначення та проведення усного кваліфікаційного іспиту та відмову у видачі свідоцтва протиправними, в зв'язку з чим, звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні є Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 вказаного Закону, адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно зі ст. 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

Кваліфікаційні іспити проводяться не рідше одного разу на три місяці.

Особі, яка склала кваліфікаційний іспит, протягом десяти днів з дня складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури безоплатно видає свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту.

Свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту дійсне протягом трьох років з дня складення іспиту.

Зразок свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту затверджується Радою адвокатів України.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит повторно, може бути допущена до наступного кваліфікаційного іспиту не раніше ніж через один рік.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов'язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат.

Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 270 затверджено Порядок допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 9 розділу 4 Порядку, кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

Згідно з пунктом 10 розділу 4 Порядку, кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури на основі Програм складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА.

Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети (екзаменаційні білети для складення письмового іспиту та екзаменаційні білети для складення усного іспиту).

Положеннями п. 12 розділу 4 Порядку визначено, що на виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту. У випадку, коли письмовий іспит триває понад чотири години, усний іспит може бути призначений комісією на іншу дату.

Згідно з п. 13.1 розділу 4 Порядку, письмовий іспит складається першим.

Відповідно до п. 13.9 розділ 4 Порядку, оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит (пункт 13.12 розділу 4 Порядку).

До складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит (п. 14.1 розділу 4 Порядку).

Пунктом 14.9 розділу 4 Порядку визначено, що особа вважається такою, яка успішно склала усний іспит, якщо за результатами оцінювання вона отримала не менше 45 балів.

Згідно з пунктом 14.11 розділу 4 Порядку, особа, яка за результатами оцінювання письмового та усного іспитів отримала у сумі 125 балів і більше, з урахуванням положень пунктів 13.9 і 14.9. цього Розділу, вважається такою, що успішно склала кваліфікаційний іспит.

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Як вбачається з матеріалів справи, Рішенням КДКА Сумської області від 28.10.2016 року № 11, ОСОБА_6 допущено до складання кваліфікаційного іспиту для отримання свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Повідомленням про допуск до здачі кваліфікаційних іспитів ОСОБА_6 сповіщено про те, що письмовий іспит призначено на 8 годину 20.01.2017 року в приміщенні КДКА Сумської області за адресою: м. Суми, вул. Петропалівська, 68.

Цей іспит для позивача тривав з 8:10 год. до 12:30 год., про що зазначено в протоколі засідання кваліфікаційної палати КДКА Сумської області від 20.01.2017р. № 1, а тому друга частина іспиту - усний кваліфікаційний іспит для позивача було призначено на іншу дату.

Згідно відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційною палатою КДКА Сумської області від 20.01.2017р. за письмовий іспит ОСОБА_6 отримала оцінку (середній бал) - 90 балів, а тому, відповідно до розділу 4 п. 13.12, 14.1 Порядку, вона, як така, що успішно склала письмовий іспит була допущена до складення усного кваліфікаційного іспиту, що був призначений на 26.05.2017р. о 8 год.

Під час складення усного іспиту позивач отримала оцінку (середній бал) 36,3 балів, про що зазначено у відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційною палатою КДКА Сумської області від 26.05.2017р.

В зв'язку з цим, загальна оцінка (сумарна кількість середніх балів) за результатами складення позивачем кваліфікаційного іспиту склала 126,3 балів.

Оскільки, позивач за результатами складення усного іспиту отримала оцінку (середній бал) менше 45 балів, з урахуванням положень п. 14.9 розділу 4 Порядку, вона вважається такою, що не склала кваліфікаційний іспит.

У зв'язку з викладеним, протоколом № 9 від 26.05.2017 року засідання кваліфікаційної палати КДКА Сумської області, ОСОБА_6 визнано такою, що не склала кваліфікаційний іспит та відмовлено їй у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Посилання апелянта на те, що КДКА Сумської області безпідставно призначила їй другий іспит (усний), оскільки достатньо скласти лише письмовий іспит для отримання свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, колегія суддів вважає безпідставними. Так, як зазначалося вище, кваліфікаційний іспит складається з двох частин - письмового іспиту та усного іспиту, а тому призначення позивачу усного іспиту (другої частини кваліфікаційного іспиту), колегія суддів вважає правомірним.

Посилання апелянта відносно того, чи приймався вищевказаний Порядок Радою адвокатів України, чи є він офіційно оприлюдненим та чи є чинним на даний час є її припущеннями та цілком безпідставними, виходячи з наступного.

Так, зазначений вище Порядок, в діючій редакції, міститься на офіційному сайті Ради адвокатів України в мережі Інтернет в розділі «Нормативні акти» - Акти НААУ. Отже, він є офіційно оприлюдненим, а тому ОСОБА_6 має можливість ознайомитися з даним Порядком через мережу Інтернет.

Крім цього, Радою адвокатів України правомірно затверджено даний Порядок, оскільки, як зазначалося вище, згідно ч. 2 ст. 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України.

Цей Порядок є чинним, оскільки, відповідно до ч. 3 ст. 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Доводи апелянта про те, що даний Порядок повинен міститися в нормативній базі Міністерства юстиції України, посилаючись на роз'яснення Міністерства юстиції України, колегія суддів вважає також безпідставними. В даному роз'ясненні зазначено про те, що до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів включаються, зокрема, акти інших органів, які відповідно до законодавства підлягають державній реєстрації.

Акти, прийняті таким органом адвокатського самоврядування, як Рада адвокатів України, не підлягають державній реєстрації, оскільки, у відповідності до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатура України є недержавним самоврядним інститутом, незалежним від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб.

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_6 та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Губська Л.В. Земляна Г.В.

Повний текст постанови виготовлено 26.01.2018 року