Справа № 803/109/18
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2018-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

803/109/18

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2018 року

Луцьк

Справа № 803/109/18

Суддя Волинського окружного адміністративного суду Валюх В.М., вивчивши позовну заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства «Скобелка» до Горохівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання протиправною та скасування постанови та звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

Приватно-орендне сільськогосподарське підприємство «Скобелка» звернулося з позовом до Горохівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання протиправною та скасування постанови про опис та арешт майна (коштів) від 18.10.2017 ВП № 54306659 та звільнення майна з-під арешту.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII, який набрав чинності 15.12.2017, далі – КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та місить такі недоліки.

За змістом частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частини першої статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно із пунктом 9 частини п’ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, боржник у виконавчому провадженні вправі звернутися до адміністративного суду із позовною заявою щодо оскарження рішення органу державної виконавчої служби, при цьому, у позовній заяві необхідно чітко обґрунтувати порушення прав, свобод, інтересів саме позивача оскаржуваним рішенням.

Проте, в порушення вимог пункту 9 частини п’ятої статті 160 КАС України, позивач у позовній заяві не вказав, які права, свободи, інтереси саме позивача (а не інших осіб) були порушені оскаржуваною постановою. При цьому, доводи про можливі порушення прав у майбутньому не можуть бути взяті до уваги, оскільки КАС України передбачено захист уже порушених прав.

Крім того, необхідно звернути увагу, що відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 № 1404-VIII (з наступними змінами та доповненнями, далі – Закон № 1404-VIII) особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Таким чином, позивачу, який у позовній заяві стверджує про неналежність йому (а про належність іншим особам) арештованого згідно із оскаржуваною постановою майна, у позовній заяві повинен також обґрунтувати не лише порушення його прав, а й належність йому права на звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна. Крім того, потребує обґрунтування у позовній заяві також і те, що позовна вимога про звільнення майна з-під арешту підлягає розгляду саме за правилами адміністративного судочинства.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків – десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду нової редакції позовної заяви (разом з її копією відповідно до кількості учасників справи), у якій обґрунтувати: порушення оскаржуваною постановою прав, свобод, інтересів саме позивача; належність позивачу права на звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна; те, що позовна вимога про звільнення майна з-під арешту підлягає розгляду саме за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства «Скобелка» до Горохівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Волинській області про визнання протиправною та скасування постанови та звільнення майна з-під арешту залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз’яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.М.Валюх