Справа № 561/665/17
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Дідик А.В.
Суддя-доповідач:Франовська К.С.
ПОСТАНОВА

іменем України

"22" січня 2018 р. Справа № 561/665/17

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Франовської К.С.

суддів: Іваненко Т.В.

Кузьменко Л.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на постанову Зарічненського районного суду Рівненської області від "07" листопада 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Коркунця О.О. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі , -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Коркунця О.О. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі за постановою № 93-Ф по справі про адміністративне правопорушення від 22 вересня 2017 року (далі-Постанова).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що в 29 вересня 2017 року поштовим відправленням отримав оскаржувану постанову згідно якої його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП за здійснення будівництва гаража на прибудинковій території за адресою АДРЕСА_1 без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт вчинене щодо об'єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єкта з незначними наслідками (СС1), чим порушено норми п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Оскаржувану постанову позивач вважає протиправною та такою, що підлягає скасуванню судом з підстав відсутності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, а саме, що суб'єкт даного правопорушення є спеціальним і ним може бути лише посадова особа підприємства, установи, організації. Зазначає у адміністративному позові, що у оскаржуваній постанові не відображено того, що він як фізична особа повинен був подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1).

Постановою Зарічненського районного суду Рівненської області від 07.11.2017 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову №93-Ф головного інспектора будівельного нагляду інспекційного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області по справі про адміністративне правопорушення від 22 вересня 2017 року.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 5 ст. 96 КУпАП закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Повернуто ОСОБА_3 помилково сплачений згідно квитанції № 22 від 09 жовтня 2017 року ТВБВ10017/081 судовий збір у розмірі 640,00 (шістсот сорок) гривень.

Не погоджуючись з постановою, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову та прийняти нову, якою відмовити у задоволені позову.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що 13 вересня 2017 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області області Коркунцем О.О. за результатами позапланової перевірки, проведеної на будівництві гаража у АДРЕСА_1 складено Акт щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 438 та видано Припис № 117 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким ОСОБА_3 запропоновано в термін до 01 грудня 2017 року набути право на виконання будівельних робіт на вказаний об'єкт будівництва.

Крім того, 13 вересня 2017 року Головним інспектором Управління Коркунцем О. О. складено протокол про адміністративне правопорушення , згідно якого виявлено порушення виконання будівельних робіт з будівництва гаража за адресою АДРЕСА_1 з липня 2017 року без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), що є порушенням ст. 34 п. 1 ч. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

22 вересня 2017 року відповідачем була винесена постанова № 93-Ф по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_3 у зв"язку з порушенням п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з позовом у даній справі.

Вирішуючи спір та задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновків, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню. Згідно висновків суду першої інстанції замовником, який подає повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути особа, яка є власником або користувачем земельної ділянки і саме на замовника покладається обов'язок подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Оскільки у позивача відсутні документи на право власності чи право користування земельною ділянкою, на якій самочинно розпочато будівельні роботи з будівництва гаражу, то суд першої інстанції дійшов висновків, що позивач не може вважатися замовником в розумінні норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", на нього не поширюються вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а, відтак, він не може нести відповідальність згідно з ч. 5 ст. 96 КУпАП, якою встановлено відповідальність за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Суд апеляційної інстанції з такими висновками суду першої інстанції не погоджується, з огляду на таке.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - Держархбудінспекція) за змістом статей 6, 7 Закону №3038-VI (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) здійснює управління у сфері містобудівної діяльності, зокрема, контроль за дотриманням законодавства, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Відповідно до ч.2 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку встановленому далі - КМУ.

Абзацом 2 п.1 Порядоку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Відповідно до п.1 та п.2 ч.4 ст.41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Пунктом 7 Порядку зазначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

За змістом п.1 ч.1 ст.34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Замовником в розумінні п.4 ч.1 ст.1 цього Закону може бути - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Пунктом 2 Порядку-1 визначено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

За результатами перевірки встановлено, що у позивачем самочинно розпочато будівельні роботи з будівництва гаража на прибудинковій території .

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_3 до акту позапланової перевірки від 13.09.2017 року № 438, будівництво гаража ведеться з липня 2017 року. Позивачем не заперечується, що ним не подавалося повідомлення про початок виконання робіт щодо будівництва .

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю інспектором Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області відповідно до вимог ч.8 ст.32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що будівля гаражу відноситься до класу наслідків ССІ.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що адміністративна відповідальність за вказаною статтею наступає незалежно від того, чи є суб'єкт адміністративного правопорушення замовником будівництва.

Крім того, згідно наведених норм права, позивач зобов'язаний був спочатку набути статусу замовника будівництва і лише після цього виконувати будівельні роботи .

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки позивачем здійснюються будівельні роботи без подачі повідомлення про початок будівельних робіт, то він, безумовно, є суб"єктом правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП , а тому відповідачем правомірно винесено постанову про притягнення його позивача до адміністративної відповідальності за вказаною нормою.

Доводи ОСОБА_3 про те, що суб"єкт адміністративного правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП є спеціальним і ним може бути лише посадова особа, а не громадянин,- є хибним тлумаченням норми права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення. Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, апеляційну скаргу слід задовольнити та скасувати оскаржувану постанову із прийняттям нової постанови про відмову ОСОБА_3 у позові.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області задовольнити, постанову Зарічненського районного суду Рівненської області від "07" листопада 2017 р. скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у позові ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Коркунця О.О. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі, відмовити.

Постанова набирає законної сили у порядку статті 325 та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя К.С. Франовська

судді: Т.В. Іваненко

Л.В. Кузьменко

Повне судове рішення складено "25" січня 2018 р.