Справа № 826/14052/17
Суддя: Коротких А. Ю.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

22 січня 2018 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Коротких А.Ю.,

суддів: Ганечко О.М.,

Літвіної Н.М.,

при секретарі Козуб А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про відвід складу суду в адміністративній справі за апеляційними скаргами Управління Державної міграційної служби України в Київській області та представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 січня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної міграційної служби України в Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_2 з позовом до Управління Державної міграційної служби України в Київській області, в якому просить: визнати протиправним та скасувати рішення у формі наказу Управління Державної міграційної служби України в Київській області від 01.11.2017 року №99 "Про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, особи без громадянства ОСОБА_2"; зобов'язати Управління Державної міграційної служби України в Київській області прийняти рішення про визнання ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 особою, яка потребує додаткового захисту.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 січня 2018 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Управління Державної міграційної служби України в Київській області подало апеляційну скаргу (апелянт 1). В своїй апеляційній скарзі апелянт 1, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким доповнити мотивувальну частину оскаржуваного рішення суду першої інстанції відповідним абзацом.

Також не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу (апелянт 2). В своїй апеляційній скарзі апелянт 2, посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи та на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

19 січня 2018 року до Київського апеляційного адміністративного суду позивачем подано заява про відвід складу суду.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції позивач (ОСОБА_2) та представники позивача (ОСОБА_4, ОСОБА_3) підтримали вищезазначену заяву про відвід складу суду та просили її задовольнити, представник відповідача (Писаненко С.С.) заперечував проти її задоволення.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з'явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи позивача про відвід складу колегії суддів, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу, з наступних підстав.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об'єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно частини 3 статті 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, варто зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Дане положення узгоджується зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Заява ОСОБА_2 про відвід складу суду мотивована тим, що під час постановлення ухвали про відкриття провадження, судді продемонстрували упередженість до позивача та необґрунтовано в прискореному порядку встановили строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначили розгляд справи через 5 робочих днів після відкриття апеляційного провадження, що суттєво вплинуло на процесуальні права позивача.

На думку позивача вказані дії суддів Київського апеляційного адміністративного суду призвели до порушення його процесуальних прав, а саме на неупереджений розгляд судової справи, який забезпечується, зокрема верховенством права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з'ясування всіх обставин у справі, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Однак будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість складу колегії суддів в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід складу суду не вбачається.

Наведені позивачем підстави для відводу складу колегії суддів не передбачені статями 36, 37 КАС України.

Враховуючи те, що подана заява ОСОБА_2 про відвід суддів Коротких А.Ю., Літвіної Н.М., Ганечко О.М. не містить доказів на підтвердження доводів, викладених у ній, колегія суддів вважає даний відвід необґрунтованим.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою судді 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

Данна норма Кодексу адміністративного судочинства України передбачає право суду, а не обов'язок зупиняти провадження у справі в разі надходження заяви про відвід, а тому колегія суддів не вбачає підстав для зупинення провадження в даній справі.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про те, що заява ОСОБА_2 про відвід складу суду підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 236, 243, 248, 310, 321 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про відвід складу суду задовольнити частково.

Передати справу № 826/14052/17 для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

В іншій частині в задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід складу суду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і в касаційному порядку оскаржена бути не може.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Ганечко О.М.

Літвіна Н.М.

Повний текст ухвали виготовлено 22 січня 2018 року.