Справа № 821/1394/17
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2018 р.м. ХерсонСправа № 821/1394/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Кузьменко Н.А.,

при секретарі - Рябчич А.М.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_8

розглянувши в загальному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області про визнання протиправним, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії, -

встановив:

15 вересня 2017 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області (далі - відповідач, КДКА Херсонської області) про визнання протиправним, скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії, а саме:

- визнати незаконним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області №92 від 01.08.2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю", яким відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю;

- зобов'язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Херсонської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час для проведення таких іспитів.

Ухвалою суду від 18 вересня 2017 року позовну заяву було залишено без руху та встановлено строк для усунення її недоліків. Позивач вимоги суду виконав, недоліки позову усунув.

Ухвалою суду від 03 жовтня 2017 року відкрито провадження та призначено судовий розгляд справи на 24 жовтня 2017 року.

Ухвалою від 24 жовтня 2017 року за клопотанням позивача зупинено провадження в справі відповідно до п.4 ч.2 ст.156 КАС України. 07 листопада 2017 року провадження в справі поновлено.

Ухвалою від 07 листопада 2017 року за клопотанням позивача зупинено провадження в справі відповідно до п.4 ч.2 ст.156 КАС України. 19 грудня 2017 року провадження в справі поновлено.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач свої вимоги мотивує тим, що рішенням КДКА Херсонської області № 92 від 01.08.2017 р. про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту та відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, відповідно до якого позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про складання іспиту, сумарна кількість балів якого склала 55 балів, визнано позивача таким, що не склав письмовий іспит та не допущено до складання усного (другої частини) іспиту. Посилаючись на пункти 1 розділу 1 та 13 розділу 4 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, позивач відмітив, що відповідачем порушено процедуру складання кваліфікаційних іспитів, порушено процедуру оформлення рішення та порушено процедуру оцінювання. Беручи до уваги наведені вище обставини, ОСОБА_1 просить захистити порушені права у спосіб, визначений ним у позовній заяві.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити.

Відповідачем подано заперечення, відповідно до яких КДКА вважає, що виявлений у позивача рівень практичних навичок та умінь у застосуванні закону оцінено кваліфікаційною палатою у 55 балів, а тому КДКА на законних підставах відмовила позивачу у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечувала, просила відмовити в задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини справи.

31 липня 2017 року ОСОБА_1 складено письмовий іспит (білет № 22), який згідно відомості з оцінювання складання кваліфікаційного іспиту КДКА Херсонської області оцінено у 55 балів.

Згідно із протоколом засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області від 31.07.2017 р. № 24 за результатами обговорення поставлених питань члени комісії одноголосно погодились із оцінкою письмового іспиту ОСОБА_1 Голосували: "за" 6 осіб, "проти" - не має.

01 серпня 2017 року КДКА Херсонської області винесено рішення № 92, яким ОСОБА_1 вирішено вважати таким, що не склав кваліфікаційний іспит (письмовий) та відмовлено йому у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення КДКА Херсонської області № 92 від 01.08.2017 р. "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю", суд зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076).

Частиною 1 ст. 6 Закону № 5076 передбачено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст. 9 Закону № 5076 визначено, що кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною 5 ст. 50 Закону № 5076 визначено повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону № 5076 кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.

Згідно із ч. 6 ст. 50 Закону № 5076 засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.

Так, 31.07.2017 р. відбулось засідання кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області, на якому були присутні 5 із 6 членів палати: голова КДКА Херсонської області - ОСОБА_3, голова кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_4, секретар кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області - ОСОБА_5 та члени кваліфікаційної палати КДКА Херсонської області: ОСОБА_8, ОСОБА_6 та ОСОБА_7, тобто засідання відбулось при наявності кворуму, передбаченого ч. 6 ст. 50 Закону № 5076-VI.

Частиною 7 ст. 50 Закону № 5076 передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

У зв'язку з тим, що позивач не виявив належних знань при складанні (письмового) іспиту, кваліфікаційна палата КДКА Херсонської області рішенням від 01.08.2017 р. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, яке було підписане 3 членами кваліфікаційної палати. Отже, порядок прийняття рішення за результатами письмового іспиту не порушено. Вказане рішення прийняте повноважним складом кваліфікаційної палати.

Крім того, порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення (ч.2 ст.9 Закону № 5076).

Так, 17 грудня 2013 року за № 270 рішенням Ради адвокатів України затверджено Порядок допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу 5 Порядку визначено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск/відмову до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту/відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, головою кваліфікаційної палати та секретарем КДКА.

Рішення викладається українською мовою в письмовій формі і повинно містити: дані про дату його прийняття, персональний склад членів кваліфікаційної палати, прізвище, ім'я, по-батькові особи, відносно якої приймається рішення, інформацію про кількість балів за результатами оцінювання іспиту, дані про прийняте рішення щодо видачі/відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (п.4 розділу 5 Порядку).

Із дослідження оскаржуваного рішення вбачається, що за формою та змістом воно повністю відповідає вимогам чинного законодавства України.

За таких обставин суд вважає, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області №92 від 01.08.2017 р. прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Фактично ж позивач оскаржує оцінювання кваліфікаційного іспиту, що відображено й в адміністративному позові, в якому обґрунтовується правильність наданих позивачем відповідей на питання білету №22.

В даному випадку суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);4) безсторонньо (неупереджено);5) добросовісно;6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень на відповідність встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб'єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Із наведеного слідує, що дискреційне право державного органу обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків, що дає підстави для висновку, що при оцінюванні іспиту КДКА діяла у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган.

З урахуванням викладеного позовна вимога про зобов'язання КДКА Херсонської області провести повторний кваліфікаційний іспит ОСОБА_1 у найближчий час для проведення таких іспитів задоволенню не підлягає, оскільки вона є похідною від позовної вимоги про визнання незаконним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області №92 від 01.08.2017 року "Про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю" , в задоволенні якої суд відмовив.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.74 КАС України)

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч.2 ст.77 КАС України).

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Позивач належними доказами не підтвердив правомірність своїх вимог.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 6 ,9, 12, 14, 44, 229, 139, 241 - 246, 250, 255 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено та підписано суддею 23 січня 2018 року.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 11.3.