Справа № 806/2781/17
Суддя: Охрімчук І.Г.
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Липа В.А.
Суддя-доповідач:Охрімчук І.Г.
ПОСТАНОВА

іменем України

"17" січня 2018 р. Справа № 806/2781/17

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Охрімчук І.Г.

суддів: Капустинського М.М.

Моніча Б.С.,

за участю секретаря судового засідання Полоневич Т.Ю.,

сторін та їх представників:

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "20" листопада 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання дій протиправними, скасування акту та припису

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просив суд:

- визнати дії головних інспекторів будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5 при складанні "Акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій" від 13.06.2017, припису №80-17-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2017, протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 з ч. 2 ст. 188-42 КУпАП протиправними;

- скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 13.06.2017 відносно ОСОБА_3 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, складений головними інспекторами будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_4 та ОСОБА_5

В обґрунтування зазначеного позову вказав, що на його думку відповідачем було грубо порушено вимоги чинного законодавства щодо порядку проведення позапланових перевірок, у зв'язку з чим акт , припис та протокол від 13.06.2017 р. складені за відсутності законних на те підстав та без належних обґрунтувань.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 20.11.2017р. в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій останній просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позову. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно досліджено обставини справи, не надано їм належної правової оцінки.

Судом встановлено, що 13.06.2017 р. на підставі депутатського звернення гр. ОСОБА_6 від 06.04.2017 р. та направлення для проведення позапланової перевірки №285/17-к від 09.06.2017 р. посадовими особами Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області було здійснено вихід за адресою: під'їзна дорога до АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки виконання будівельних робіт (забудовник ОСОБА_3.).

13.06.2017 р. посадовими особами складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зокрема, зазначено, що ОСОБА_3 не допустив посадових осіб для проведення вищезазначеної перевірки, від підпису та отримання акту відмовився, про що зроблена відповідна відмітка. Примірник акта позивачу направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

13.06.2017 р. посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю винесено припис №80/17-к про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача усунути порушення до 26.06.2017 р., в якому поміж іншого зазначено, що від підпису та отримання припису відмовився, примірник припису позивачу направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Вважаючи дії посадових осіб відповідача при складанні зазначених документів протиправними, позивач звернувся до суду.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким в позові відмовлено, колегія суддів враховує наступне.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Пунктом 6 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ч.1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Таким чином, відповідачі наділені повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки, крім іншого, є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки було депутатське звернення гр. ОСОБА_6 від 06.04.2017 гр. щодо незаконного будівництва гр. ОСОБА_7

Відповідно до пункту 14 Порядку cуб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. А також подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

В свою чергу посадова особа під час проведення позапланової перевірки зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Матеріалами справи підтверджено, що інспектори діяли в межах порядку проведення позапланової перевірки.

Так, на зворотньому боці направлення на проведення позапланової перевірки №285/17 від 09.06.2017 р. зазначено, що головними інспекторами Молодиченком В.В. та Барашем М.В. в присутності землевпорядників Барашівської сільської ради Бусько О.Ф. та ОСОБА_6 було надано позивачу направлення на проведення позапланової перевірки та депутатське звернення, однак, інспекторів не було допущено до перевірки. ОСОБА_3 було повідомлено про складання акту про недопущення та протоколу. Від підпису в зазначених документах позивач відмовився.

Всупереч законним підставам, позивачем не було допущено посадових осіб на територію об'єкту що перевірявся.

У зв'язку із недопущенням посадових осіб на територію об'єкту для здійснення перевірки був складений акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, у якому зазначено про відмову позивача від підпису (а.с. 27).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

У відповідності до вимог п. 1 ч. 41 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності та пп. 1, 11 Порядку складено припис № 80/17-к від 13.06.2017р. (а.с.26) та протокол про адміністративне правопорушення від 13.06.2017 р. (а.с. 48).

Частиною 2 ст. 188-42 Кодексу Україні про адміністративні правопорушення встановлено, що за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з пунктом 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Відповідно до пункту 21 Порядку, у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

На виконання вимог Порядку позивачу було повідомлено про складання акту перевірки, припису про усунення порушень вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, протоколу про адміністративне правопорушення.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином, безпідставними є доводи позивача про наявність ряду порушень допущених з боку відповідачів у порядку проведення позапланової перевірки.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Також колегія суддів вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 17 КАС України (в редакції чинній на момент винесення спірного судового рішення) компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Враховуючи положення законодавства, під актом державного чи іншого органу слід розуміти юридичну форму рішень цих органів - офіційний письмовий документ, який породжує певні наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАСУ необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

Оспорюваний позивачем протокол, це письмовий документ, в якому зафіксовані певні обставини, що можуть бути в подальшому використані при прийнятті рішення уповноваженим органом (особою). Вони не мають обов'язкового характеру, а тому не є ні нормативно-правовим актом, ні актом індивідуальної дії, оскільки, не породжує певних правових наслідків, і не має обов'язкового характеру виконання для позивача.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що позовні вимоги позивача не відповідають обставинам справи, не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому є безпідставними.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України (в редакції, чинній на момент розгляду в суді апеляційної інстанції) суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "20" листопада 2017 р. без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.Г. Охрімчук

судді: М.М. Капустинський

Б.С. Моніч

Повне судове рішення складено "22" січня 2018 р.