Справа № 826/1043/18
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2018 року м. Київ № 826/1043/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Київської місцевої прокуратури №7
про визнання протиправними дій, зобов'язати вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської місцевої прокуратури №7 про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Позивачем не надано доказів в обґрунтування та розрахунку розміру матеріальної шкоди завданої посадовими/службовими особами Київської місцевої прокуратури №7.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так зі змісту позовної заяви вбачається, що в якості відповідача зазначено Київську місцеву прокуратуру №7, проте у прохальній частині позовної заяви позовні вимоги заявлено також до відповідних посадових/службових осіб Генеральної прокуратури України та Київської місцевої прокуратури №7.

Відтак, на виконання вимог даної ухвали суду позивачу слід надати уточнену позовну заяву з уточненими позовними вимогами та в якості відповідачів вказати, у томі числі у прохальній частині, або відповідний орган державної влади, або посадову особу останнього з його персоніфікацією.

Згідно з пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов'язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач вказує про те, що неодноразово звертався до Головного управління Національної поліції у місті Києві з проханням повернути йому 18 (вісімнадцять) колекційних золотих монет 2 (дві) гривні.

Проте, з матеріалів позовної заяви не вбачається ані факту вилучення/утримання 18 (вісімнадцять) колекційних золотих монет 2 (дві) гривні ОСОБА_1 саме посадовими/службовими особами Київської місцевої прокуратури №7, ані доказів звернення позивача із заявами про його повернення.

Відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України до позовної заяви додається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем не додано письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав до позовної заяви.

Крім того, відповідно до положень частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З наявних матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем не додано документ про сплату судового збору.

Однак позивач подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначив, що він віднесений до 2 категорії постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи з посиланням на наявність свідоцтва №033467.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем не надано суду жодного належного та допустимого доказу на підтвердження у нього пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір за позовні вимоги про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

При цьому, частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Приписами п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору встановлюється у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 762,00 гривні.

Судом встановлено, що позивачем в адміністративному позові заявлені 3 (три) позовні вимоги немайнового характеру (визнати протиправними дії, зобов'язати вчинити дії) та 1 (одна) позовна вимога майнового характеру (стягнути матеріальну шкоду - 100 000,00 грн.).

Отже, в даному випадку, судовий збір дорівнює 1 000 грн., за одну вимогу майнового характеру та 2 114 грн. 40 коп. за три вимоги немайнового характеру.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем не сплачено судовий збір у розмірі, встановленому Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вищевказаних недоліків шляхом:

1) сплати судового збору, в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» за наступними реквізитами: Отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, Код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897, Рахунок отримувача - 4007, Банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, Код банку отримувача - 820019, Код класифікації доходів бюджету - 22030101;

2) надання доказів суду на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги позивача;

3) уточненої позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, а саме: із зазначенням ідентифікаційного коду в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

4) власне письмового підтвердження позивача про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

5) уточнення суб'єктного складу відповідачів і приведення його у відповідність до змісту заявлених у позовній заяві позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160-161, 169, 171, 172, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В:

1. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

3. Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

4. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.С. Мазур