Справа № 806/331/18
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

806/331/18

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

23 січня 2018 року м. Житомир

справа № 806/331/18

категорія 6.2.1

встановив:

Приватне підприємство "Злагода Плюс" звернулось до суду з позовом, в якому просить:

- визнати розпорядження голови Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області "Про передачу в оренду земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладання договорів оренди землі з Приватним підприємством "Некрашів"" №361 від 17.10.2017 протиправним та нечинним;

- визнати протиправними та скасувати договори оренди, укладені на земельні ділянки відповідно до розпорядження Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області "Про передачу в оренду земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладання договорів оренди землі з Приватним підприємством "Некрашів"" №361 від 17.10.2017;

- скасувати рішення про державну реєстрацію договорів оренди землі, внесених до Державного реєстру майнових прав на нерухоме майно відповідно до договорів оренди, укладених за розпорядженням голови Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області "Про передачу в оренду земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладання договорів оренди землі з Приватним підприємством "Некрашів"" №361 від 17.10.2017.

Пунктом 4 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі – Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з «…» питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів «…». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції.

Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв'язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов'язує надавати такі послуги виключно суб'єкта владних повноважень, і спір виник у зв'язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб’єкт владних повноважень" позначає - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Отже, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у спорах фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Водночас позовні вимоги Приватного підприємства "Злагода Плюс" стосуються, зокрема, правомірності розпорядження голови Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області "Про передачу в оренду земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладання договорів оренди землі з Приватним підприємством "Некрашів"" №361 від 17.10.2017, відповідно до якого передано в оренду Приватного підприємства "Некрашів" земельні ділянки земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладено договори оренди землі вказаних земельних часток (паїв) з Приватним підприємством "Некрашів".

Оскаржуване розпорядження відповідача по суті є реалізацією волі власника на розпорядження шляхом передачі в користування належних йому земельних часток (паїв) юридичній особі.

Аналогічна правова позиція була висловлена, зокрема, у постановах Верховного Суду України від 28 квітня 2015 року та 13 січня 2016 року (справи №№ 21-173а15, 21-5421а15 відповідно).

Отже на думку суду, спір про визнання розпорядження голови Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області "Про передачу в оренду земельних часток (паїв), що входять до складу спадщини, які є та/або можуть бути визнані відумерлою спадщиною та укладання договорів оренди землі з Приватним підприємством "Некрашів"" №361 від 17.10.2017 протиправним та нечинним має не публічний, а приватно-правовий характер, а відтак нього не поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пунктів 6, 10 та 13 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв'язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема:

- справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов'язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці;

- справи у спорах щодо оскарження актів (рішень) суб'єктів господарювання та їх органів, посадових та службових осіб у сфері організації та здійснення господарської діяльності, крім актів (рішень) суб'єктів владних повноважень, прийнятих на виконання їхніх владних управлінських функцій, та спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем;

- вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що даний позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, суд відмовляє у відкритті провадження у справі за позовом Приватного підприємства "Злагода плюс" до Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання розпорядження протиправним та нечинним, визнання протиправними та скасування договорів оренди, скасування рішень про державну реєстрацію договорів оренди, з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України.

Позивачу слід мати на увазі, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

На виконання вимог ч.6 ст.170 КАС України, є необхідним роз'яснити Приватному підприємству "Злагода плюс", що розгляд даної справи має здійснюватися відповідним судом господарської юрисдикції, визначеним за правилами підсудності, встановленими положеннями Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 4, 19, 170, 171, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

2. Роз’яснити Приватному підприємству "Злагода Плюс", що розгляд справи за його позовом до Черняхівської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання розпорядження протиправним та нечинним, визнання протиправними та скасування договорів оренди, скасування рішень про державну реєстрацію договорів оренди віднесено до юрисдикції Господарського суду Житомирської області.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

4. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п’ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Горовенко