Справа № 818/601/17
Суддя: Сіренко О.І.
Дата ухвалення: 2018-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 січня 2018 р.Справа № 818/601/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

колегія суддів у складі:

головуючого судді: Сіренко О.І. , суддів: Спаскіна О.А. , Сіренко О.І.

за участю секретаря судового засідання: Медяник А.О.

розглянувши клопотання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2017р. по справі № 818/601/17

за позовом Фізичної особи-підприємеця ОСОБА_1

до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

26 червня 2017 року постановою Сумського окружного адміністративного суду задоволено адміністративний позов Фізичної особи-підприємеця ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови.

06 липня 2017 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області подану апеляційну скаргу, яка не відповідала вимогам ч. 6 ст.187 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваної постанови), а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

22 серпня 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду залишено без руху апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області та надано строк для усунення недоліків.

10 жовтня 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду повторно направлено заявнику ухвалу від 22.08.2017р.

17 жовтня 2017 року заявником отримано копії ухвал про залишення апеляційної скарги без руху.

27 жовтня 2017 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області надіслано клопотання про продовження терміну виконання ухвали від 22.08.2017р, в якому також просив відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до розгляду справи по суті.

30 жовтня 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та задоволено клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

21 листопада 2017 року відповідачем направлено клопотання про продовження терміну виконання ухвали від 30.10.2017р.

22 листопад 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду відмовлено у задоволенні вищезазначеного клопотання та апеляційну скаргу повернуто заявнику.

11 січня 2018 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області повторно подано апеляційну скаргу. Одночасно, заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2017р.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що подане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З 15.12.2017 року набрала чинності нова редакція КАС України.

Відповідно до п.п. 12 п. 1 Перехідних положень КАС України, заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваної постанови), апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом ч. 3 ст. 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Матеріали справи свідчать, представник відповідача був присутній підчас розгляду справи у суді першої інстанції, копію постанови Сумського окружного адміністративного суду від 26.06.2017р. отримано заявником 05.07.2017р. (а.с. 145), апеляційну скаргу на зазначену постанову було подано відповідачем 06.07.2017р., тобто у строк встановлений ч.2 ст.186 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваної постанови).

22 листопада 2017 року ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу повернуто заявнику, а першочергово апеляційну скаргу заявником було подано 06.07.2017р. Тобто більше ніж півроку апеляційне провадження по справі відкрито не було, оскільки апеляційна скарга не була сплачена судовим збором.

Згідно з ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Аналізуючи вищевикладене колегія суддів не заперечує права відповідача повторно звернутись до суду з апеляційною скаргою, однак з дотриманням вимог ст. 296 КАС України.

Повторно з апеляційною скаргою Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області звернулась лише 11.01.2018р., тобто більше ніж через місяць після повернення апеляційної скарги.

Подаючи апеляційну скаргу повторно, відповідач просив поновити строк на апеляційне оскарження, мотивуючи своє клопотання тим, що станом на момент першочергового подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції сплатити судовий збір було не можливо, оскільки Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області за платіжними дорученнями заявника за всіма кодами класифікації видатків та кредитування державного бюджету та економічної класифікації бюджету, крім захищених видатків визначених Бюджетним кодексом України не проводились у період першочергового звернення з апеляційною скаргою до моменту постановлення ухвали про повернення апеляційної скарги від 22.11.2017р.

Зазначені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, з огляду на таке.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 13 КАС України особам, які беруть участь у справі, а також особам, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, забезпечується право на апеляційне та касаційне оскарження рішень адміністративного суду у випадках та порядку, встановлених цим Кодексом.

Частина перша статті 293 КАС України надає право сторонам та іншим, зазначеним у ній суб'єктам, оскаржити в апеляційному порядку судові рішення суду першої інстанції.

Частиною 2 ст. 186 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваної постанови) передбачено, що апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Аналіз наведеного законодавства дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленим судовим рішенням суду першої інстанції, можуть скористатися правом його оскарження в апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним Кодексом строк.

Частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України покладає на осіб, які беруть участь у справі, обов'язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений судом за заявою учасника, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

В контексті наведеної норми поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення. Заявник, згідно з ст. 5 зазначеного Закону, не звільнений від сплати судового збору.

Як зазначено вище, відповідач всупереч вимогам ст.187 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваної постанови) не здійснив сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі при зверненні до суду з апеляційною скаргою вперше.

Обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Наведене узгоджується із правовою позицією Вищого адміністративного суду України, яка викладена у постанові Пленуму від 05.02.2016 року №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору". Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25.09.2015 року по справі К/800/41360/15(№ 2а-10730/10/1570)

Також, відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення скаржника від законодавчо встановленого обов'язку зі сплати судового збору. Зазначена позиція також відповідає висновкам Європейського суду з прав людини у рішенні по справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Вищевикладене свідчить лише про відсутність у відповідача наміру своєчасно реалізувати своє право на апеляційне оскарження.

Крім того, після отримання ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 22.11.2017р. про повернення апеляційної скарги, апелянт мав можливість одразу подати апеляційну скаргу разом із клопотанням про відстрочення/розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Вказаним правом заявник не скористався, що свідчить про невжиття Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області всіх можливих заходів для своєчасного подання апеляційної скарги з дотриманням строку, передбаченого законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені відповідачем причини значного пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

У даному випадку не вбачається обставин, які об'єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання належним чином оформленої апеляційної скарги протягом установленого законодавством терміну чи подати клопотання про поновлення такого строку із зазначенням поважних причин, підтверджених доказами, для поновлення строку.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання заявника та поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 11.05.2017р.

Керуючись ст.ст. 121, 295 , 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Сумського окружного адміністративного суду від 22.06.2017р. по справі № 818/601/17.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.І. Сіренко
Судді О.А. Спаскін Л.В. Любчич