Справа № 816/2195/17
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2018-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2018 року м. ПолтаваСправа № 816/2195/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Довгопол М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Гнітько О.О.,

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянувши у підготовчому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області до Оржицької центральної районної лікарні про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

07 грудня 2017 року ОСОБА_1 управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області (надалі - позивач, ОСОБА_1 управління ДСНС України у Полтавській області) звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Оржицької центральної районної лікарні (надалі - відповідач, Оржицька ЦРЛ) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул. Центральна, 3Б, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що за результатами позапланової перевірки відповідача щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки встановлено та зафіксовано у акті перевірки від 28.11.2017 № 59 недотримання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки при експлуатації будівлі зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б. За твердженням позивача, подальша експлуатація вказаної будівлі створює загрозу життю та здоров'ю людей, а відтак, наявні підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації зазначеної будівлі.

Ухвалою суду від 11 грудня 2017 року відкрито провадження у справі та призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою суду від 21 грудня 2017 року відкладено підготовче засідання на 18 січня 2018 року.

Представники позивача у підготовчому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, про дату, час та місце його проведення повідомлявся належним чином /а.с. 93/, про причини неявки суд не повідомив.

22 грудня 2017 року до суду надійшла заява відповідача про визнання позовних вимог, в якій відповідач також просив розглянути справу без його участі /а.с. 80/.

Відповідно до частини 4 статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

За приписами частини 6 статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

Процесуальні наслідки подання відповідачем заяви про визнання позову в ході підготовчого провадження передбачені частиною 3 статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно із якою за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

За змістом частини 4 статті 183 Кодексу ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, примирення сторін проводиться в порядку, встановленому статтями 189, 190 цього Кодексу.

Статтею 189 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві /частина 1/.

До ухвалення судового рішення у зв'язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення /частина 2/.

У разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог /частина 4/.

Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси /частина 5/.

Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє /частина 6/.

Надаючи оцінку заяві Оржицької ЦРД про визнання позовних вимог, суд бере до уваги, що вказана заява підписана головним лікарем Оржицької ЦРЛ ОСОБА_3

Згідно із частиною 3 статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов'язки.

Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Підпунктом 6.4.2. пункту 6.4. статуту Оржицької ЦРЛ встановлено, що головний лікар лікарні діє без довіреності від імені лікарні, представляє її інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію лікарні і вирішує питання її діяльності в межах та у визначеному законодавством та статутом порядку /а.с.86/.

Застережень щодо обмеження головного лікаря у повноваженнях на вчинення процесуальних дій у суді статут Оржицької ЦРЛ не містить.

Таким чином, судом не встановлено обмежень головного лікаря Оржицької ЦРЛ ОСОБА_3 у повноваженнях щодо визнання позову.

Перевіряючи, чи дії відповідача про визнання позову не суперечать закону чи не порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси, а також з'ясовуючи наявність законних підстав для задоволення позову, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що Оржицьким районним сектором Головного управління ДСНС України у Полтавській області на підставі наказу від 10.11.2017 № 4 /а.с. 16/ та посвідчення на проведення перевірки від 14.11.2017 № 8 /а.с. 19/ проведено позапланову перевірку Оржицької центральної районної лікарні, за результатами якої складено акт перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 28.11.2017 № 59 (надалі Акт) /а.с. 20-26/.

Акт від 28.11.2017 № 59 вручено головному лікарю Оржицької ЦРЛ ОСОБА_3

У вищевказаному Акті зафіксовано, зокрема, порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які мають місце у будівлі зубопротезної лабораторії Оржицької ЦРЛ за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б, а саме, положень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.14 №1417 (надалі ППБУ) :

- пункту 3.10 розділу V ППБУ - для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлені вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір", ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности". Знаки не розміщені на видимих місцях на висоті 2 - 2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби);

- пункту 1.21 розділу ІV ППБУ - не обладнана будівля захистом від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог. (ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд");

- пункту 2.5 розділу ІІІ ППБУ - не оброблені дерев'яні конструкції горищних приміщень всіх будівель вогнезахисним розчином;

- пункту 8 розділу ІІ ППБУ - територія об'єкта, а також будинки, споруди, приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір";

- пункту 3.6 розділу V ППБУ - територія, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;

- пунктів 1.2 1.4. розділу ІV ППБУ - електровимикачі та розетки встановлені на горючі основи (конструкції);

- пункту 1.18 розділу ІV ППБУ - в кабінетах будівлі допущена експлуатація світильників з лампою розжарювання без захисного скла (ковпака);

- пункту 1.6 розділу ІV ППБУ - з'єднання жил проводів виконане за допомогою скручування;

- пункту 1.2-1.4 розділу V ППБУ - не обладнані автоматичною пожежною сигналізацією приміщення та будівлі відповідно вимогам ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

- пункту 1.16 розділу ІV ППБУ електрощити не забезпечені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами;

- пункту 2.37 розділу ІІІ ППБУ - шляхи евакуації з будівлі захаращені.

За наслідками перевірки Оржицьким районним сектором Головного управління ДСНС у Полтавській області видано головному лікарю Оржицької ЦРЛ припис № 59 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 28 листопада 2017 року /а.с. 64 69/.

Встановлення зазначених вище порушень послугувало підставою для звернення позивача до адміністративного суду з даним позовом.

Суд зазначає, що відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності врегульовані Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI.

Відповідно до частин 1, 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052 /надалі - Положення № 1052/, встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 Положення № 1052 передбачено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

За приписами статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (надалі Закон № 877-V).

Згідно із частиною 7 статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Матеріалами справи підтверджено, що в ході позапланової перевірки Оржицької ЦРЛ встановлено недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Правилами пожежної безпеки в Україні, а саме: пунктів 3.10, 3.6, 1.2-1.4 розділу V ППБУ, пунктів 1.2 1.4., 1.6., 1.16, 1.18, 1.21 розділу ІV ППБУ, пунктів 2.5, 2.37 розділу ІІІ ППБУ; пункту 8 розділу ІІ ППБУ.

Так, згідно із пунктами 1, 2 Розділу І "Загальні положення" ППБУ, ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд та є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пунктом 8 розділу ІІ ППБУ визначено, що територія об'єкта, а також будинки, споруди, приміщення мають бути забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности".

Пунктами 2.5, 2.37 розділу ІІІ ППБУ встановлено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев'яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують I групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев'яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з'єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.

Відповідно до пунктів 1.6, 1.16, 1.18 та 1.21 Розділу IV ППБУ з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також з'єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Електрощити, групові електрощитки повинні оснащуватися схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).

Забороняється: проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів; відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках; експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією; застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред'являються до переносних (пересувних) електропроводок; застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання; користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з'єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами; підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами); використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів; складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено; прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток; розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.

Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд".

Пунктами 1.2-1.4, 3.6 та 3.10 Розділу V ППБУ визначено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Якщо для захисту окремих пожежонебезпечних ділянок у приміщеннях, які згідно з нормативними документами не підлягають обов'язковому оснащенню автоматичними системами пожежогасіння, застосовують автономні системи пожежогасіння, ці приміщення можуть забезпечуватися первинними засобами пожежогасіння на 50 % їх норм належності для цих приміщень. Проектування, монтування, експлуатування і технічне обслуговування автономних систем пожежогасіння слід здійснювати відповідно до чинних нормативних документів та технічної документації підприємств-виготовлювачів.

Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

До початку експлуатації об'єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року N 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за N 554/9153.

Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння слід установлювати вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір", ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности". Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2 - 2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби).

Суд бере до уваги, що встановлені перевіркою та зафіксовані у акті перевірки № 59 від 28.11.2017 порушення наведених вище положень ППБУ, зумовлюють можливість виникнення пожежі та /або неможливість гасіння пожежі на початковій стадії її виникнення, підвищення протипожежного навантаження, тощо, тобто створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог Головного управління ДСНС у Полтавській області та наявність підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Оржицької центральної районної лікарні у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Беручи до уваги те, що відповідачем визнано позовні вимоги, про що подано заяву про визнання позовних вимог, яка підписана повноважним представником, і ці дії відповідача не суперечать закону та не порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси, зважаючи на наявність законних підстав для задоволення позову, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем та ухвалити рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе встановити порядок виконання судового рішення шляхом заборони Оржицькій центральній районній лікарні (місцезнаходження: вул. Центральна, 3Б, смт. Оржиця, Оржицький район, Полтавська область, 37700, ідентифікаційний код 01999448) на користування за призначенням будівлею зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б та відключення її від електропостачання до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Щодо клопотання позивача про покладення на Оржицький районний сектор Головного управління ДСНС України у Полтавській області обов'язку контролю за дотриманням Оржицькою ЦРЛ заборони на користування за призначенням будівлю зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул. Центральна, 3Б та відключення її від електропостачання до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, то суд зауважує, що виконання судового рішення не потребує встановлення вказаного способу виконання , оскільки позивач та його підрозділи наділені необхідними повноваженнями щодо вжиття заходів контролю та реагування по відношенню до підконтрольних суб'єктів нормами чинного законодавства.

Відносно наявного у прохальній частині адміністративного позову клопотання позивача про звернення постанови суду до негайного виконання, що вмотивована положеннями статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції від 06.07.2005 № 2747-VI, чинній до 15.12.2017) негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Однак положення статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VII (чинній на дату ухвалення рішення у справі) не містять вказаної підстави для звернення рішення суду до негайного виконання, а отже відповідне клопотання Головного управління ДСНС України у Полтавській області задоволенню не підлягає.

Згідно із частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Прийняти визнання позову Оржицькою центральною районною лікарнею.

Адміністративний позов Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області (місцезнаходження: вул. Маршала Бірюзова, 26/1, м. Полтава, Полтавська область, 36007, ідентифікаційний код 38610079) до Оржицької центральної районної лікарні (місцезнаходження: вул. Центральна, 3Б, смт. Оржиця, Оржицький район, Полтавська область, 37700, ідентифікаційний код 01999448) про застосування заходів реагування задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Оржицької центральної районної лікарні (місцезнаходження: вул. Центральна, 3Б, смт. Оржиця, Оржицький район, Полтавська область, 37700, ідентифікаційний код 01999448) у вигляді повного зупинення есплуатації будівлі зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Встановити порядок виконання судового рішення шляхом заборони Оржицькій центральній районній лікарні (місцезнаходження: вул. Центральна, 3Б, смт. Оржиця, Оржицький район, Полтавська область, 37700, ідентифікаційний код 01999448) на користування за призначенням будівлею зубопротезної лабораторії за адресою: Полтавська область, Оржицький район, смт. Оржиця, вул Центральна, 3Б та відключення її від електропостачання до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII.

Повне рішення складено 26 січня 2018 року.

Головуючий суддя ОСОБА_4