Справа № 806/2926/17
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду)

23 січня 2018 року м. Житомир справа № 806/2926/17

категорія 5.1.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Капинос О.В.,

секретар судового засідання Недашківська Н.В. ,

за участю: представника відповідача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державної служби України з питань праці в особі Управління Держпраці у Житомирській області до Приватного підприємства "Елітбуд-1" про застосування заходів реагування,

встановив:

Державна служба України з питань праці в особі Управління Держпраці у Житомирській області звернулася до суду з позовом до Приватного підприємства "Елітбуд-1" про застосування заходів реагування.

В судове засідання представник позивача не з'явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача до початку розгляду справи подав клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки позивачем не проведено позапланову перевірку підприємства. Водночас, в судове засідання представник відповідача з"явився, своє клопотання відкликав та просив позовну заяву Державної служби України з питань праці в особі Управління Держпраці у Житомирській області без розгляду у зв"язку з неявкою представника позивача. Додатково пояснив, що представники Держпраці для проведення позапланової перевірки на підприємство жодного разу не прибули.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з огляду на таке.

Ухвалою суду від 25.10.2017 відкрито скорочене провадження у справі відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства у редакції до 15.12.2017.

Ухвалою від 23.11.2017, у зв"язку з поданням заперечень на позовну заяву, справу призначено до судового розгляду в судовому засіданні на 19.12.2017.

19.12.2017 представник позивача не з"явився, через канцелярію суду подав заяву, у якій просить відкласти розгляд справи у зв"язку з проведенням позапланових перевірок відповідача.

У зв"язку з цим, ухвалою суду від 19.12.2017 відкладено розгляд справи на 10.01.2018.

10.01.2018 представник позивача та представник відповідача, через канцелярію суду, подали клопотання, в яких просять відкласти розгляд справи на інший день, у зв"язку з тим, що проводиться позапланова перевірка ПП "Елітбуд-1" на предмет усунення порушень.

Ухвалою від 10.01.2018 за клопотанням представників сторін розгляд справи відкладено на 23.01.2018.

В судове засідання 23.01.2018 представник позивача не з"явився, повідомлений про розгляд справи належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Жодних клопотань про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило.

При цьому, суд відмічає, що представник відповідача наголошував на тому, що станом на 23.01.2018 представники позивача не прибули на підприємство для проведення позапланової перевірки.

Отже, представник позивача не з"явився в судове засідання без поважних причин, клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі не надходило, позапланову перевірку підприємства на предмет усунення порушень не проведено. Доказів протилежного не надано.

Вирішуючи питання щодо можливості залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з неявкою позивача, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява залишається без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб'єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд враховує, що згідно зі ч.1,2 ст. 44 КАС України, особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч.5 ст.44 КАСУ учасники справи зобов'язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об'єктивному встановленню всіх обставин справи; з'являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов'язковою; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов'язки, визначені законом або судом.

Зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства. (ч.1,2 ст.45 КАСУ)

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов"язком позивача є повідомлення суду про неможливість його явки в судове засідання та про причини такого неприбуття. Якщо позивач не повідомив про причини неприбуття або суд визнав їх неповажними, недоведеними, не підтвердженими належними доказами, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 р. у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Також, у рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово підкреслювалось, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ("Кресс проти Франції", п. 72; "Ф.С.Б. проти Італії", рішення від 28.08.1991, п. 33; "Т. проти Італії", рішення від 12.10.1992, п. 26; "Кайя проти Австрії", п. 28 від 08.06.2006; "Надточий проти України", рішення від 15.05.2008, п. 26).

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон ліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин та враховуючи строки розгляду справи, суд приходить до висновку, що позивач не прибув у судове засідання без поважних причин, хоча вважається повідомленим про розгляд справи належним чином та така неявка перешкоджає розгляду справи.

При цьому, суд враховує, що за приписами Кодексу адміністративного судочинства адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку. В розумінні п. 11 ч.1 ст. 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч.5 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб'єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

В контексті наведеного суд відмічає, що суд залишає позовну заяву без розгляду у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. При цьому, саме якщо така неявка перешкоджає розгляду справи та відповідач не наполягає на розгляді справи без участі позивача по суті спору.

Предметом розгляду даної справи є застосування заходів реагування до відповідача шляхом зупинення деяких видів робіт підвищеної небезпеки, у зв"язку з наявністю порушень, що створюють загрозу життю та здоров"ю працівників.

Представником відповідача до матеріалів справи надано копії документів, що свідчать про часткове усунення порушень, наявність яких стала підставою для звернення позивача до суду з вказаним позовом.

Разом з тим, підтвердити наявність підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду або підтвердити чи спростувати факт усунення відповідачем вказаних порушень, можливо виключно за участі позивача, оскільки це відноситься саме до його повноважень.

При цьому, суд відмічає, що представник відповідача в судовому засіданні наполягав на залишенні позовної заяви без розгляду у зв"язку з неявкою позивача без поважних причини.

З огляду на те, що позивачем в даній справі є суб'єкт владних повноважень, який не прибув в судове засідання, неповідомлення ним про причини неявки та відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності, та враховуючи той факт, що підтвердити наявність підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду можливо виключно за участі представника позивача, отже така неявка перешкоджає розгляду справи, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 205,240,248,295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позовну заяву Державної служби України з питань праці в особі Управління Держпраці у Житомирській області до Приватного підприємства "Елітбуд-1" про застосування заходів реагування залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п'ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Капинос

Повний текст ухвали складено: 24 січня 2018 року.