Справа № 826/10395/17
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вовк П.В., розглянувши адміністративну справу за позовом

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

Зазначена ухвала про відкриття скороченого провадження у адміністративній справі отримана відповідачем 19 грудня 2017 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, наявним в матеріалах справи.

ТОВ «ДВЗ Мілєста-Україна» у встановлений судом строк надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі на підставі обставин, викладених у такому відзиву.

При цьому, 15 грудня 2017 року набрала чинності нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України), відповідно до ч. 3 статті 3 якого, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Також, згідно пп. 10 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (ч. 1 статті 257 КАС України).

Відповідно до п. 10 ч. 6 статті 12 КАС України справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 77, 80, 160-164, 257, 260-262 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

2. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.

4. Явку повноважних представників сторін визнати обов’язковою.

5. Запропонувати відповідачу у п'ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України.

У разі подання суду відзиву, до нього обов’язково необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, зокрема, але не обмежуючись у даному випадку: належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішить справу за наявними матеріалами.

6. Роз’яснити сторонам, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив згідно положень статті 163 КАС України, а відповідач – заперечення на підставі статті 164 КАС України, протягом п’ятиденного строку, відлік якого починається для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідача - з моменту отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам статті 162 КАС України.

У разі подання суду відповіді на відзив або заперечення, до них обов’язково необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

7. Згідно положень ч. 4 статті 9, ч. 3 статті 77 КАС України витребувати у позивача протягом п’яти днів з дати отримання даної ухвали:

- власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- всі наявні документи та пояснення, які на думку позивача мають значення для розгляду даної справи та підтверджують доводи позивача, крім тих, що вже надані з позовною заявою.

8. Згідно положень ч. 4 статті 9, ч. 3 статті 77 КАС України витребувати у відповідача протягом п’ятнадцяти днів з дати отримання даної ухвали:

9. Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 статті 79 КАС України).

10. Роз’яснити відповідачу, що згідно ч. 4 статті 260 КАС України, він має право протягом п’ятнадцяти днів з дати отримання даної ухвали подати до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

12. Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Згідно ч. 2 статті 256 КАС України, ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.В. Вовк

Інформація для учасників справи:

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії (ч. 2 статті 94 КАС України). Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 5 статті 94 КАС України). У разі якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (ч. 5 статті 77 КАС України). Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 статті 79 КАС України). У разі неподання суб'єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду (ч. 9 статті 80 КАС України). У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 статті 162 КАСУ). Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову (ч. 4 статті 159 КАСУ). Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч. 1 статті 167 КАСУ і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду. Відповідно до ч. 2 статті 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 1 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб'єктом владних повноважень. Відповідно до ч. 2 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.