Справа № 308/8740/17
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2018-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

25 січня 2018 рокуЛьвів№ 876/683/18

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Ніколіна В. В.
суддів -Гінди О. М.
Старунського Д. М.

перевіривши апеляційну скаргу адвоката Слупко Олени Миколаївни представника громадянина Індії ОСОБА_6 на постанову Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України до громадянина Індії ОСОБА_6 про примусове видворення за межі України,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 вересня 2017 року задоволено повністю адміністративний позов Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України до громадянина Індії ОСОБА_6 про примусове видворення за межі України.

Не погодившись із прийнятим рішенням, громадянин Індії ОСОБА_6 подав через свого представника Слупко О.М. апеляційну скаргу.

Відповідно до частини 10 статті 183-7 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскарженого судового рішення) судові рішення в адміністративних справах про примусове видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України можуть бути оскаржені в апеляційному порядку в п'ятиденний строк з дня їх проголошення. Оскарження рішення не зупиняє його негайного виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення постановлено 06 вересня 2017 року за участі відповідача

Апеляційну скаргу подано 05 січня 2018 року, тобто із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вищевказаної постанови суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду, апелянт зазначив, що громадянин Індії ОСОБА_6 уклав договір з адвокатом 03 січня 2018 року, зміст оскаржуваної постанови не розумів і зазначив, що не отримував ні усного ні письмового перекладу постанови, а тому просив надати йому консультацію. Цього ж дня адвокатом було подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи та роз'яснено її зміст своєму клієнту, а тому апелянт вважає, що повний текст рішення було отримано лише 03 січня 2018 року, у зв'язку з чим просить поновити строк для звернення з апеляційною скаргою.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів вважає підстави вказані у клопотанні про поновлення строку неповажними, з огляду на наступне.

Як свідчать матеріали справи, суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 06.09.2017 року у відкритому судовому засіданні було прийнято постанову у справі №308/8740/17 за участю представника позивача, перекладача та відповідача громадянина Індії ОСОБА_6.

Після винесення постанови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 06.09.2017 року відповідача громадянина Індії ОСОБА_6 було поміщено до пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні і лише 03.01.2018, тобто після спливу більше 3 місяців, він уклав договір з адвокатом Слупко О.М., оскільки не розумів змісту постанови.

Відповідно до частини 10 статті 183-7 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскарженого судового рішення) судові рішення в адміністративних справах про примусове видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України можуть бути оскаржені в апеляційному порядку в п'ятиденний строк з дня їх проголошення. Оскарження рішення не зупиняє його негайного виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Статтею 129 Конституції України визначено рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 13 КАС України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов'язки, мають право на апеляційний перегляд справи.

Питанням безпідставного поновлення процесуальних строків була надана оцінка Європейським Судом з прав людини, судова практика та рішення якого згідно ст.6 КАС України повинні застосовуватись під час розгляду адміністративних справ в Україні з урахуванням принципу верховенства права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Рябих проти Росії» та у рішенні від 06 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» наголосив на тому, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Також в рішенні «Пономарьов проти України» суд звернув увагу на те, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип правової визначеності, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Таким чином, Європейський Суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні вважає, що поновлення судом пропущеного строку без наведення обґрунтованих

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що частина 2 ст. 44 КАС України покладає на учасників справи обов'язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

За наведених обставин, підстави вказані відповідачем у клопотанні є неповажними, колегія суддів не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з апеляційною скаргою, а тому в задоволенні клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку слід відмовити.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

Враховуючи наведене, суд вважає, що вказані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 121, 298, 299, 325 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката Слупко Олени Миколаївни про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Слупко Олени Миколаївни представника громадянина Індії ОСОБА_6 на постанову Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06 вересня 2017 року у справі № 308/8740/17 за адміністративним позовом Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України до громадянина Індії ОСОБА_6 про примусове видворення іноземця за межі України.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду.

Суддя-доповідач В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
Д. М. Старунський