Справа № 821/1071/17
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2018 р.м.ОдесаСправа № 821/1071/17

Категорія: 8.3.5 Головуючий в 1 інстанції: Варняк С.О.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду

у складі: судді доповідача-головуючого - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2017 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 24.04.2017 р. № 001511405, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року ФОП ОСОБА_2 звернувся з вищевказаним адміністративним позовом.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що 24 квітня 2017 року ГУ ДФС у Херсонській області на підставі акту фактичної перевірки від 03 квітня 2017 року № 103/21/22/РРО/НОМЕР_1 винесено податкове повідомлення-рішення № 001511405, за порушення постанови КМУ від 30 жовтня 2008 року за №957 "Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв".

Пунктом 2.2.13 акту перевірки від 03 квітня 2017 року зазначено як порушення - "роздрібну торгівлю алкогольними напоями за цінами нижчими за мінімальні встановлені роздрібні ціни, а саме було реалізовано коньяк "Шабо" 4 зірки 0,5 л. за ціною 65,00 гривень".

Вищевказане порушення, згідно акту проведення контрольної розрахункової операції від 03 квітня 2017 року встановлено згідно даних бази ГУ ДФС у Херсонській області.

ФОП ОСОБА_2 для реалізації згідно податкової накладеної було закуплено алкогольні напої, а саме коньяк "Шабо" 4 зірки за літражем 0,5 та 0,25 літрів, вартістю 95,71 гривень та 40,43 гривень відповідно.

При обліку товару в РРО коньяк "Шабо" 4 зірки 0,25 літрів було занесено під кодом коньяк "Шабо" 4 зірки 0,5 літрів за вартістю коньяку "Шабо" 4 зірки 0,25 літрів, тобто допущено помилку у кодуванні - визначені об'єму пляшки. Внаслідок допущення цієї помилки у звітах (почекова передача) касових операцій відобразилися дані, що помилково свідчать про продаж коньяку "Шабо" 4 зірки 0,5 літрів за ціною нижчою мінімально встановлених.

Із даних накладної вбачається, що вартість закупівельної ціни коньяку "Шабо" 4 зірки 0,5 літрів складає 95,71 гривень, а за даними звітів його продано за 65,00 гривень, що є комерційно невигідними та відповідно вказує на допущення помилки у кодуванні найменування товару у РРО.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з даною постановою суду ФОП ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального права, невідповідністю висновків суду обставинам справи, у зв'язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує увагу на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуємого судового рішення:

- за правовою позицією Верховного Суду України інформація бази даних ДФС може бути лише приводом для проведення перевірки, а не підставою для винесення податкового повідомлення-рішення.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Суд першої інстанції встановив, що відомості про реалізацію коньяку "Шабо" 4 зірки ємкістю 0,5 літрів за ціною 65 грн., отримані з АІС "Податковий блок" підсистема "почекова передача", що наповнюється звітами РРО зареєстрованому за позивачем.

Відповідно до інформації, що була передана позивачем до серверу ДФС України АІС "Податковий Блок" підсистема "Почекова передача" реєстратором розрахункових операцій Екселліо DМР-55 L, заводський № ИД 00005805 фіскальний № 5 встановлено, що позивачем 12.12.2016 року здійснена реалізація коньяку "Шабо" 4 зірки ємкістю 0,5 за ціною 65 грн., 14.12.2016 року здійснена реалізація коньяку "Шабо" 4 зірки ємкістю 0,5 за ціною 65 грн., та 18.12.2016 року здійснена реалізація коньяку "Шабо" 4 зірки ємкістю 0,5 за ціною 65 гривень.

Співробітниками ГУ ДФС у Херсонській області на підставі наказу ГУ ДФС у Херсонській області від 03.04.2017 № 249 та направлень на фактичну перевірку від 03.04.2017 № 0320 та № 0319 проведено фактичну перевірку магазину за адресою: АДРЕСА_1. За результатами перевірки складено акт фактичної перевірки від 03.04.2017 №103/21/22/РРО/НОМЕР_1.

Актом перевірки від 03.04.2017 №103/21/22/РРО/НОМЕР_1 встановлено:

1. неоприбуткування (несвоєчасне оприбуткування) готівкових коштів (торгової виручки) в сумі 608,90 грн. в Книзі обліку розрахункових операцій (далі-КОРО), чим порушено вимоги пункту 2.6 глави 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637, зареєстрованого в Мін'юсті України 13.01.2005 за № 40/10320 (далі - Положення);

2. роздрібну торгівлю алкогольними напоями за цінами нижче розміру роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв (коньяк "Шабо" 4 зірки, 0,5л.), чим порушено вимоги Постанови Кабінету Міністрів України від 30.10.2008№ 957 "Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв вітчизняного виробництва" (далі-Постанова №957).

При проведенні перевірки встановлено, що ФОП ОСОБА_2 здійснювався роздрібний продаж коньяку "Шабо" 4 зірки, 0,5 л, вартістю 65,00 грн. за пляшку 12.12.2016 р., 14.12.2016 р. та 18.12.2016 р., при тому, що мінімальна роздрібна ціна вказаних алкогольних напоїв згідно Постанови № 957 не повинна бути меншою ніж 109,90 грн. за пляшку.

На підставі акта перевірки № 103/21/22/РРО/НОМЕР_1 від 03.04.2017 року контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 24.04.2017 року № 001511405.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з відсутності будь-яких фактичних даних, які б спростували висновки за актом перевірки.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".

За змістом постанови Кабінету Міністрів України від 30.10.2008 № 957 "Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв" (далі - постанова № 957) мінімальна роздрібна ціна за 1 літр 100-відсоткового спирту у спиртових дистилятах та спиртні напої, одержані шляхом перегонки виноградного вина або вичавок винограду: коньяк (бренді) чотири зірочки, складала 549,5 гривень.

Мінімальні роздрібні ціни під час реалізації (продажу) коньяку (бренді) чотири зірочки визначаються як добуток відповідних затверджених мінімальних цін, міцності за об'ємом (у відсотках) та місткості тари (у літрах), поділений на 100 відсотків.

Таким чином, мінімальна роздрібна ціна на пляшку коньяку (бренді) чотири зірочки станом на період продажу повинна складати:

549,5 х 40 х 0.5 :100 = 109,90 грн.

За вказане порушення передбачено застосування фінансової санкції у вигляді штрафу згідно статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у розмірі 10000,00 гривень.

Згідно статті 1 Закону України "Про підприємництво" надано визначення, що підприємництво - це безпосередня самостійна, систематична, на власний ризик діяльність по виробництву продукції, виконанню робіт, наданню послуг з метою отримання прибутку, яка здійснюється фізичними та юридичними особами, зареєстрованими як суб'єкти підприємницької діяльності у порядку, встановленому законодавством. Тобто з зазначеного визначення виходить, що підприємець повинен організувати діяльність на об'єкті торгівлі та у разі порушень нести за це відповідальність згідно з діючим законодавством.

На підставі пункту 3 статті 15 Закону України "Про захист прав споживачів" продавець (виконавець), який реалізує продукцію, повинен обов'язково зазначати ціну кожної одиниці продукції або однієї категорії продукції та ціну однієї стандартної одиниці цієї продукції. Ярлик цін (цінник) призначається для надання споживачам основної інформації на окремий товар, покажчик цін і прейскурант цін на куповані товари - на ряд товарів, що є у продажу, меню - про перелік страв, кулінарних, булочних, борошняних кондитерських виробів, що пропонуються протягом дня. Роздрібні ціни також можуть бути позначені на товарних ярликах, етикетках підприємств-виготівників, упаковці, в якій товар продається населенню, або безпосередньо на самому товарі, якщо позначення ціни не псує його товарний вигляд та не знижує якість товару.

За змістом пунктів 19-21 Правил торгівлі алкогольними напоями, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.1996 №854 у торговельному залі на відповідному торговельному обладнанні повинні бути виставлені алкогольні напої у повному асортименті, наявному у суб'єкта господарювання. Алкогольні напої розміщують за групами, видами і марками на пристінних гірках, столах, прилавках. Перед продажем алкогольних напоїв продавцем обов'язково перевіряється їх якість за зовнішнім виглядом (прозорість, колір, інші ознаки, які піддаються перевірці без відкупорювання одиниці пакування). Суб'єкт господарювання забезпечує інформування споживача про роздрібні ціни на алкогольні напої за допомогою ярликів цін (цінників) на зразках напоїв, що перебувають у продажу.

За правилами статті 2 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (із змінами та доповненнями) визначено, що розрахунковий документ - це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну. Форма та зміст розрахункових документів визначені Положенням про форму та зміст розрахункових документів, далі - Положення. Відповідно до Положення назвою товару (послуги) - є слово, поєднання слів або слова та цифрового коду, які відображають споживчі ознаки товару (послуги) та однозначно ідентифікують товар чи послугу в документообігу СГ.

У вказаному випадку фіскальні касові чеки, вказані в акті перевірки, містять запис "коньяк "Шабо" 4 зірки, 0,5л", що свідчить про факт реалізації саме коньяку у тарі 0,5 літру.

Вирішуючи спір, колегія суддів також зважає, що в силу вимог частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, що з огляду на запроваджений статтею 8 Конституції України принцип верховенства права та в кореспонденції з приписами частини 1 статті 77 КАС України означає абсолютний і безумовний обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оцінка поданих особами, які беруть участь в адміністративній справі та самостійно зібраних судом в порядку статті 9 КАС України доказів в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, здійснюється судом за правилами частини 2 статті 77 КАС України в порядку, що встановлений статтею 90 цього кодексу.

Дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності за правилами статті 90 КАС України, колегія суддів приходить до висновку про відсутність будь-яких фактичних даних, які б спростували висновки за актом перевірки.

Таким чином, на підставі встановлених в судовому засіданні фактів, колегія суддів дійшла висновку про те, що спірне податкове повідомлення-рішення винесено податковим органом в межах компетенції та у спосіб, що передбачений законодавством, що регулює спірні правовідносини та обґрунтовано. В ході судового розгляду представник відповідача довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами, з посиланням на відповідні положення законодавства, необґрунтованість позовних вимог позивача. При цьому звернення позивача з даним позовом за захистом своїх порушених прав та інтересів суд оцінює обраний спосіб ухилення від відповідальності за встановлені порушення.

З огляду на викладене, на підставі статті 8 КАС України, згідно якої, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом та статті 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів, з'ясувавши обставини у справі; перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд першої інстанції вірно дійшов висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Стосовно доводів апелянта, що згідно постанови Верховного Суду України від 01 грудня 2015 року № 21-3233а15 інформація бази даних ДФС може бути лише приводом для проведення перевірки, а не підставою для винесення податкового повідомлення-рішення, колегія суддів зазначає, що спірне податкове повідомлення-рішення винесено податковим органом в межах компетенції та у спосіб, що передбачений законодавством.

Зокрема, підставою для винесення податкового повідомлення-рішення від 24.04.2017 р. № 001511405 поряд з інформацією бази даних ДФС був акт перевірки від 03.04.2017 №103/21/22/РРО/НОМЕР_1, який є носієм доказової інформації про виявлені податковим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків, обов'язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Акт перевірки є службовим документом, який фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених порушень законодавства наслідком винесення якого є прийняття податкового повідомлення-рішення, яке може бути оскаржено в судовому порядку, що і було реалізовано позивачем.

Інші доводи апеляційної скарги ґрунтуються на суб'єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів, а також на невірному тлумаченні норм матеріального права. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 є необґрунтованими та не підлягають частковому задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судові витрати розподіляються відповідно до приписів статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2017 року у справі № 821/1071/17 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Потапчук В.О. Семенюк Г.В.