Справа № 804/602/18
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2018-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

804/602/18

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

23 січня 2018 р. справа №804/602/18

в с т а н о в и в:

19.01.2018 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла вищезазначена позовна заява Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Приватного підприємства «Інвесткомплект» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Приватного підприємства «Інвесткомплект», яка була передана судді 22 січня 2018 року.

Вивчивши зміст позовної заяви та додані до неї матеріали, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху відповідно до вимог ч.1 ст.171 КАС України, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.283 КАС України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до норм ст.283 КАС України, провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів.

Водночас, у частині, що не врегульована ст.283 вказаного Кодексу, вимоги щодо заяви визначаються загальними нормами, зокрема ст. 161 КАС України.

Так, за правилами ч.3 ст.161 цього ж Кодексу встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, у прохальній частині Головне управління ДФС у Дніпропетровській області міститься прохання останнього про відстрочення заявнику сплати судового збору до розгляду позовної заяви по суті. У зв’язку з тим, що станом на теперішній момент грошові кошти за КЕКВ 2800 для сплати судового збору відсутні, тимчасовий кошторис на 2018 рік не прийнято ДФС України та не надано до Головного управління з подальшим розподілом на районні рівні, позивач не має можливості сплатити судовий збір.

Розглянувши зазначене питання, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень справляється судовий збір в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім’ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров’ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, імперативних приписів норми названих статей не містять.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов’язком суду.

У зв’язку із цим обставини, пов’язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Крім того заявником не надано до суду доказів на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану ним позовну заяву у встановленому законом порядку.

Суд звертає увагу, що у Прикінцевих положеннях Закону України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” від 22 травня 2015 року №484-VIII, Кабінет Міністрів України зобов’язав забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов’язком заявника, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочку чи розстрочку від його сплати є неприпустимим.

Частиною 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Слід зазначити, що у поданій Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Таким чином, вищенаведені недоліки позовної заяви Головного управління ДФС у Дніпропетровській області можуть бути усунені шляхом надання до суду:

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- документу про сплату судового збору (квитанції установи банку або відділення зв’язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення) за подання позовної заяви немайнового характеру у відповідності до Закону України “Про судовий збір” у розмірі 762, 00 грн. за наступними розрахунковими реквізитами для перерахування судового збору:

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків – фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Частиною 3 ст.283 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 283 КАС України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Приватного підприємства «Інвесткомплект» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків - залишити без руху.

Копію даної ухвали направити особі, яка звернулась до суду із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Захарчук – Борисенко