Справа № 826/18137/16
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2018-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

22 січня 2018 року 13:30 № 826/18137/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доКиївської міської ради
про представники сторін:зобов'язання вчинити певні дії, позивача: ОСОБА_2, відповідача: не з'явився,
ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач, КМР), в якому просить зобов'язати відповідача прийняти рішення або вчинити певні дії щодо виділення позивачу земельної ділянки, площею 0,1 га для будівництва і обслуговування житлового будинку в м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не отримав відповіді на порушені у його зверненні від 16.09.2015 питання, натомість, у відповідь, отримав інформаційний лист від 13.10.2015 № 057028-08/К-8688--1650.

В судовому засідання представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі.

Не зважаючи на належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, відповідач не забезпечив явку свого представника у судове засідання 14.12.2017.

Зважаючи на викладене, адміністративна справа, відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, у редакції Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV з наступними змінами, розглядається у порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Враховуючи те, що 15.12.2017 набрала чинності нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII (далі - КАС України), слід зазначити, що відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Таким чином, справа розглядається з урахуванням положень п. 10 ч. 1 ст. 4, ч. 5 ст. 250 КАС України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як видно з матеріалів справи, 16.09.2015 позивач звернувся до КМР з заявою (вх. від 16.09.2015 № 08/К-8688) про надання йому, як учаснику антитерористичної операції (далі - АТО), дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в м. Києві та передання у власність такої земельної ділянки, в якій він також зазначив, що відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» надає згоду на обробку персональних даних в автоматизованій системі «Програмний комплекс «Кадастр» та інших базах необхідних для реалізації права власності на землю. При цьому, позивач відмітив, що раніше земельну ділянку у власність за даним цільовим призначенням не отримував. До вказаної заяви позивачем додано копію ідентифікаційного номеру, паспорту громадянина та документа, що засвідчує участь в антитерористичній операції.

За результатами розгляду вказаної заяви, відповідач в особі Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 13.10.2015 № 057028-08/К-8688--1650 повідомив позивачу, що рішенням КМР від 26.12.2014 № 753/753 Комунальному підприємству з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення «Спецжитлофонд» надано в постійне користування земельні ділянки для житлового будівництва (малоповерхового - до 4-х наземних поверхів) для учасників АТО (поранених і членів родин, в яких учасники антитерористичної операції загинули при проведенні АТО) та для соціально-побутового будівництва в с. Биківня у Деснянському районі м. Києва.

Розпорядженням Київського міського голови від 11.11.2014 № 397 (зі змінами і доповненнями, внесеними розпорядженням Київського міського голови від 26.02.2015 № 92) утворено робочу групу з опрацювання питання соціального захисту киян-учасників АТО та сімей киян, які загинули під час проведення АТО на сході України, до складу якої увійшли, зокрема, представники Громадської організації «Київська спілка ветеранів антитерористичної операції».

На робочу групу покладені обов'язки опрацювання питання соціального захисту киян - учасників АТО та сімей киян, які загинули під час проведення АТО на сході України; опрацювання можливості вибору територій відповідно до існуючої містобудівної ситуації (документації) під багатоповерхове, малоповерхове або індивідуальне будівництво, формування порядку виділення земельних ділянок під індивідуальне будівництво для киян - учасників АТО та сімей киян, які загинули під час проведення АТО на сході України.

Відповідно до графіку оперативного надання інформації стосовно киян, які беруть участь в АТО у східних областях України, та переміщених з тимчасово окупованої території і зони проведення АТО осіб, затвердженого розпорядженням Київського міського голови від 12.11.2014 № 398 «Про окремі питання координації діяльності із підтримки киян, які беруть участь у антитерористичній операції у східних областях України, та переміщених з тимчасово окупованої території і зони проведення антитерористичної операції осіб» Департаментом земельних ресурсів надається до Київської міської державної адміністрації інформація про заяви учасників проведення антитерористичної операції стосовно безоплатної передачі у власність земельних ділянок на території м. Києва, в тому числі надано інформацію і про заяву позивача.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ст. 81 Земельного кодексу України (далі - ЗК України), у редакції, чинній на момент звернення позивача з вказаною заявою, громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі, зокрема, безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності.

Відповідно до змісту ст. 116 ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі, зокрема, одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом. Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання.

Згідно з п. «г» ч. 1 ст. 121 ЗК України громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в таких розмірах: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у селах - не більше 0,25 гектара, в селищах - не більше 0,15 гектара, в містах - не більше 0,10 гектара.

Частинами 6 та 7 ст. 118 ЗК України передбачено, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб'єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін. У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Частиною 1 ст. 122 ЗК України встановлено, що сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

За змістом ч. 1 ст. 123 ЗК України надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування. Рішення зазначених органів приймається на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у разі: надання земельної ділянки із зміною її цільового призначення; формування нової земельної ділянки (крім поділу та об'єднання).

Згідно з ч. 2 ст. 140 Конституції України особливості здійснення місцевого самоврядування в м. Києві та м. Севастополі визначаються окремими законами України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» у зв'язку зі здійсненням містом Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право, зокрема, визначати особливості землекористування та використання інших природних ресурсів.

Згідно з пп. 1 п. «а» ч. 1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження, зокрема: надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад.

Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території.

Поряд з цим, відповідно до п. 1 ст. 2 Тимчасового порядку передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.02.2013 № 63/9120, у редакції, чинній на момент звернення позивача з вказаною заявою (далі - Порядок № 63), тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві (далі - Порядок) з метою вирішення питань реалізації права на землю фізичними та юридичними особами визначає загальні положення і встановлює особливості та процедуру надання в постійне користування, передачі в оренду та у власність земельних ділянок із земель комунальної власності територіальної громади міста Києва, процедуру поділу чи об'єднання земельних ділянок комунальної власності, передачі в суборенду та поновлення договорів оренди земельних ділянок комунальної власності, а також визначає засади організації здійснення землеустрою, організації і здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності при проведенні землеустрою, координації діяльності місцевих органів земельних ресурсів.

Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст. 20 Порядку № 63 громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають безпосередньо до Київської міської ради клопотання про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку для зазначених цілей в оренду - клопотання в довільній формі про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою. У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку в оренду - у клопотанні про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки (далі - клопотання). У клопотанні відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» також зазначається в довільній формі згода громадянина на обробку в ПК «Кадастр» його персональних даних, зазначених у клопотанні та доданих до нього документах. До клопотання додаються: графічні матеріали в масштабі не менше 1:2000, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, а саме: витяг з міського земельного кадастру та витяг з містобудівного кадастру; нотаріально посвідчена письмова згода землекористувача на вилучення земельної ділянки чи її частини при формуванні нової земельної ділянки (у разі необхідності вилучення земельної ділянки) або припинення права користування земельною ділянкою чи її частиною при формуванні нової земельної ділянки (у разі добровільної відмови від права користування земельною ділянкою) із зазначенням розмірів передбаченої для вилучення (припинення права користування) земельної ділянки та умов її вилучення - у разі наявності правоустановчих документів на земельну ділянку, оформлених та виданих відповідно до чинного на час їх оформлення та видачі законодавства, а також документи, що посвідчують правонаступництво землекористувача (якщо таке було), або у разі ненадання чи відмови у наданні такої згоди - рішення суду про вирішення цього питання. У разі подання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для експлуатації та обслуговування існуючого індивідуального гаража, житлового або дачного будинку та господарських будівель і споруд, відповідно до статті 120 Земельного кодексу України, за рахунок земельної ділянки або частини земельної ділянки, яка була відведена уповноваженим органом до 15.03.91 (до введення в дію Земельного кодексу Української РСР) та на яку на момент подання клопотання документ, що посвідчує право користування, не оформлений та не зареєстрований, нотаріально посвідчена згода не вимагається. У разі подання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою особою, яка набула право власності на індивідуальний гараж, житловий або дачний будинок та господарські будівлі і споруди, на такій земельній ділянці, відповідно до статті 120 Земельного кодексу України, нотаріально посвідчена письмова згода землекористувача на вилучення земельної ділянки чи її частини, необхідної для експлуатації та обслуговування набутого у власність індивідуального гаража, житлового або дачного будинку та господарських будівель і споруд, не вимагається. У цьому разі право постійного користування земельною ділянкою попереднього землекористувача або договір оренди земельної ділянки припиняються рішенням Київської міської ради відповідно до статті 141 Земельного кодексу України та статті 31 Закону України «Про оренду землі» у зв'язку із набуттям зацікавленою особою права власності на індивідуальний гараж, житловий або дачний будинок та господарські будівлі і споруди, які розташовані на земельній ділянці; нотаріально посвідчені копії документів щодо правового статусу об'єктів нерухомого майна (гаража, житлового або дачного будинку та інших будівель, споруд) та копія матеріалів технічної інвентаризації таких об'єктів нерухомого майна, якщо такі розташовані на земельній ділянці; копія паспорта громадянина; копія реєстраційного номера облікової картки платника податку (крім громадян України, які через свої релігійні або інші переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податку (ідентифікаційного номера), офіційно повідомили про це відповідні органи державної влади та мають відмітку в паспорті громадянина України); довіреність або засвідчена в установленому порядку її копія, на підставі якої інтереси заявника (громадянина) представляє уповноважена ним особа (у разі якщо клопотання подається представником).

Згідно з ч. 8 ст. 21 Порядку № 63 рішення приймається Київською міською радою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради з урахуванням особливостей, встановлених цим Порядком, та у строки, встановлені законодавством. Суб'єктом подання проекту рішення виступає Департамент земельних ресурсів, а проект рішення у цьому разі підписується директором та керівником юридичної служби цього департаменту та подається на розгляд Київської міської ради в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.

З аналізу змісту вказаних норм видно, що у разі звернення особи з заявою в порядку ст. 118 ЗК України до міської ради про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, заява має бути розглянута міською радою та за результатами розгляду такої заяви остання приймає відповідне рішення, яке в будь-якому випадку повинно бути нормативно вмотивованим та обґрунтованим.

Разом з тим, проаналізувавши зміст листа від 13.10.2015 № 057028-08/К-8688--1650, суд встановив, що вказана відповідь не є рішенням ні про відмову у задоволенні заяви позивача від 16.09.2015, ні рішенням про задоволення такої заяви, адже, як видно з такої відповіді, відповідачем фактично питання виділення позивачу, як учаснику АТО на сході України, земельної ділянки не вирішувалось, а його заява по суті залишилась не розглянутою.

При цьому, прийняття рішення за зверненням позивача належить саме до повноважень відповідача, а суд, у даному випадку, позбавлений можливості надати оцінку відповідному рішенню - про задоволення або про відмову у задоволенні заяви позивача, оскільки останнє відповідачем не прийнято.

Водночас, згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 245 КАС України, у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов'язує суб'єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

В той же час, зміст принципу офіційного з'ясування всіх обставин у справі, передбачений п. 4 ч. 3 ст. 2 КАС України, зобов'язує адміністративний суд до активної ролі у судовому засіданні, в тому числі і до уточнення змісту позовних вимог, з наступним обранням відповідного способу захисту порушеного права.

З огляду на те, що прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб'єкта владних повноважень діяти на власний розсуд (задовольнити таку заяву позивача або відмови у її задоволенні), суд, з метою повного та належного захисту порушених прав позивача, вважає за необхідне захистити порушені права позивача шляхом зобов'язання відповідача вирішити питання, щодо якого звернувся позивач з заявою від 16.09.2015 (вх. від 16.09.2015 № 08/К-8688), з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 (04128, АДРЕСА_1, ідентифікаційний код: НОМЕР_1) задовольнити частково.

2. Зобов'язати Київську міську раду (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) вирішити питання, щодо якого звернувся ОСОБА_1 з заявою від 16.09.2015 (вх. від 16.09.2015 № 08/К-8688), з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Рішення відповідно до ст. 255 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Суддя К.С. Пащенко