Справа № 824/791/17-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2018 р. м. Чернівці Справа № 824/791/17-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лелюка О.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Кіщук О.І.,

представників позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3, представника Кабінету Міністрів України ОСОБА_4, представників Чернівецької обласної державної адміністрації ОСОБА_5 та ОСОБА_6, представника Братанівської сільської ради ОСОБА_7, представника Волошківської сільської ради ОСОБА_8, представника Гвіздовецької сільської ради ОСОБА_9, представника Грубнянської сільської ради ОСОБА_10, представника Корманської сільської ради ОСОБА_11, представника Кулішівської сільської ради ОСОБА_12, представника Лопатівської сільської ради ОСОБА_13, представника Михалківської сільської ради ОСОБА_14, представника Олексіївської сільської ради ОСОБА_15, представника Селищанської сільської ради ОСОБА_16, представника Сербичанської сільської ради ОСОБА_17, представника Шебутинецької сільської ради ОСОБА_18,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Сокирянської міської ради до Чернівецької обласної ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Кабінет Міністрів України, Чернівецька обласна державна адміністрація, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Братанівська сільська рада, Вітрянська сільська рада, Волошківська сільська рада, Гвіздовецька сільська рада, Грубнянська сільська рада, Корманська сільська рада, Кулішівська сільська рада, Лопатівська сільська рада, Михалківська сільська рада, Олексіївська сільська рада, Селищанська сільська рада, Сербичанська сільська рада, Шебутинецька сільська рада, про визнання незаконним та скасування частково рішення,

В С Т А Н О В И В:

Сокирянська міська рада звернулась до суду з позовом до Чернівецької обласної ради про визнання незаконним та скасування частково рішення.

Позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в частині пункту 1 абзацу 5, схвалених змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області відповідно до додатку 1 наступних обєднаних територіальних громад: Сокирянська у звязку з ініціюванням добровільного приєднання до обєднаної територіальної громади.

Ухвалою суду від 26 жовтня 2017 року відкрито провадження у даній адміністративній справі та вирішено провести в рамках підготовчого провадження попереднє судове засідання.

При підготовці справи до судового розгляду судом: зясовано позиції сторін відносно заявлених позовних вимог; долучено до матеріалів справи надані відповідачем документи; витребувано у відповідача всі документи, що були підставою для прийняття оскаржуваного рішення, а також протокол сесії обласної ради, на якій прийнято оскаржуване рішення; залучено до участі у розгляді даної справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Кабінет Міністрів України, Чернівецьку обласну державну адміністрацію, Братанівську сільську раду, Вітрянську сільську раду, Волошківську сільську раду, Гвіздовецьку сільську раду, Грубнянську сільську раду, Корманську сільську раду, Кулішівську сільську раду, Лопатівську сільську раду, Михалківську сільську раду, Олексіївську сільську раду, Селищанську сільську раду, Сербичанську сільську раду, Шебутинецьку сільську раду; вирішено проводити розгляд даної адміністративної справи за загальними правилами, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, розгляду справ; відмовлено у задоволенні клопотання позивача про забезпечення позову; вчинено інші дії, необхідні для підготовки справи до судового розгляду.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що оскаржуване ним в частині рішення відповідача є незаконним, оскільки пропозиція щодо змін до перспективного плану в частині Сокирянської об'єднаної територіальної громади внесена депутатом ОСОБА_19 та схвалена депутатами Чернівецької обласної ради без відповідного подання Чернівецької обласної державної адміністрації, що є порушенням статті 11 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад». Рішення прийнято без врахування інтересів Сокирянської об'єднаної громади, передбачених Методикою формування спроможних територіальних громад, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 2015 року №214, та без проведення консультацій з Сокирянською міською радою, які передбачені Методикою щодо можливості органів місцевого самоврядування вирішувати суспільні питання, які належать до їх компетенції для задоволення потреб населення в розширених межах відповідних адміністративно-територіальних одиниць, адже населені пункти 8 сільських рад з 13 знаходяться поза 20 кілометровою зоною доступності до адміністративного центру, що є однією з умов формування спроможних громад і це є більше ніж 10% загальної чисельності населення такої громади, що вказує на порушення пункту 6 частини першої ОСОБА_17 і не дає можливості належним чином забезпечити якість та доступність публічних послуг, а відповідно до пункту 5 частини першої статті 4 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад» якість та доступність публічних послуг, що надаються в об'єднаній територіальній громаді не можуть бути нижчими, ніж до об'єднання.

Вказує, що розширення меж Сокирянської міської територіальної громади по перспективному плану призводить до не відповідності нині утвореної Сокирянської об'єднаної територіальної громади у складі м. Сокиряни та с. Коболчин зміненому перспективному плану територій Чернівецької області, а отже громада, яка не відповідає перспективному плану відповідно до статті 64 Бюджетного кодексу України не отримує права на прямі міжбюджетні трансферти на наступний рік.

Також позивач звертав увагу на те, що оскаржуваним рішенням Чернівецької обласної ради в частині розширення меж Сокирянської міської територіальної громади порушено право доступу до публічної інформації цієї об'єднаної громади, оскільки проект рішення Чернівецької обласної ради в частині Сокирянської об'єднаної територіальної громади не був оприлюднений в порядку, встановленому Законом України «Про доступ до публічної інформації» та пункту 15.2 пункту 15.3 статті 15 Регламенту Чернівецької міської ради, затвердженого рішенням 5 сесії Чернівецької обласної ради від 28 квітня 2016 року №78-5/2016.

Позивач зазначає, що оскаржуваним рішенням порушено пункт 15.8 статті 15 Регламенту Чернівецької міської ради, згідно якого без завізованих проектів рішень на паперових носіях та висновків відповідних профільних постійних комісій рішення обласної ради не приймається. З голосу рішення обласної ради не приймаються.

Разом із цим посилається на пункт 34.1 Регламенту, відповідно до якого з процедурних питань, тобто з питань, які приймаються з голосу (без попередньої підготовки у письмовому вигляді), стосуються порядку організації пленарного засідання Ради і не потребують обговорення, приймаються протокольні рішення, тобто вказував, що з голосу можуть прийматися лише процедурні рішення, які стосуються організаційних питань роботи засідання обласної ради, а не основні питання порядку денного.

Стверджуючи про порушення оскаржуваним в частині рішенням принципів добровільності, прозорості та відкритості, вважаючи рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в частині пункту 1 абзацу 5 незаконним, позивач просить суд його скасувати.

Кабінет Міністрів України та Чернівецька обласна державна адміністрація як треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, надавши пояснення з приводу спірних правовідносин, підтримали доводи та позицію позивача.

Відповідач щодо задоволення позову заперечував. У наданих суду запереченнях проти позову у письмовій формі вказує, що пропозиція щодо внесення змін до перспективного плану в частині Сокирянської об'єднаної територіальної громади, яка передбачала в її складі ще 17 населених пунктів, 13 сільських рад Сокирянського району Чернівецької області була внесена депутатом ОСОБА_19 в порядку передбаченому статтею 33.10 Регламенту обласної ради та за яку було проголосовано депутатами відповідно до статті 33.11 цього ж Регламенту.

Стверджує, що вказана пропозиція депутата ОСОБА_19 була винесена на основі звіту міжфракційної робочої групи обласної ради з вивчення питання внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області у складі депутатів обласної ради, яка була створена протокольним рішенням Чернівецької обласної ради №19/9 від 01 грудня 2016 року з метою вивчення питання внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області та яка виїжджала у кожен район області та здійснювала обговорення з громадкістю з приводу приєднання до вже сформованих територіальних громад. Вказував, що дана робоча група 20 вересня 2017 року проводила обговорення в Сокирянському районі і на основі вже прийнятих рішень рад про добровільне об'єднання до Сокирянської об'єднаної територіальної громади та ініціативи суб'єктів, вказаних у пункті 16 додатку №1 оскаржуваного рішення, була внесена дана пропозиція.

Зазначає, що в порядку, зазначеному Законом України «Про добровільне об'єднання територіальних громад», суб'єктами ініціювання приєднання були саме місцеві ради, а не обласні ради. Чернівецька обласна рада лише внесла зміни до проекту рішення в порядку передбаченому законодавством та Регламентом обласної ради.

Вказує, що рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року не підлягало попередньому обговоренню. Оскаржуване рішення опубліковане на офіційному веб-сайті ради. Вказує, що проекти рішень Чернівецької обласної державної адміністрації від 21серпня 2017 року та від 13 вересня 2017 року були оприлюднені в порядку визначеному законодавством України та Регламентом обласної ради.

Відносно доводів позивача відповідач також зазначає, що відповідно до статті 64 Бюджетного кодексу України та частини першої статті 8 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад» об'єднані територіальні громади утворені з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об'єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об'єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону, не отримують бюджетні кошти відповідно до законодавства України.

Щодо тверджень позивача про порушення принципу доступності визначеного Методикою формування спроможних громад, а також порушення 20 кілометрової зони (пункт 3, 6 ОСОБА_17), відповідач вказує, що в зазначеній ОСОБА_17 дана вимога є тільки однією з умов, важливішим є принцип добровільності формування громад, визначений пунктом 2 Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад».

Відповідач просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

Братанівська сільська рада, Вітрянська сільська рада, Волошківська сільська рада, Гвіздовецька сільська рада, Грубнянська сільська рада, Корманська сільська рада, Кулішівська сільська рада, Лопатівська сільська рада, Михалківська сільська рада, Олексіївська сільська рада, Селищанська сільська рада, Сербичанська сільська рада, Шебутинецька сільська рада як треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, підтримали доводи та позицію відповідача.

Заслухавши пояснення осіб, які прибули в судове засідання, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з'ясувавши всі обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 14 серпня 2015 року Чернівецькою обласною радою прийнято рішення №119-33/15 «Про утворення Сокирянської міської об'єднаної територіальної громади Сокирянського району Чернівецької області та призначення перших місцевих виборів», яким утворено Сокирянську міську об'єднану територіальну громаду з адміністративним центром у м. Сокиряни Сокирянського району Чернівецької області. Внесено до Сокирянської міської об'єднаної територіальної громади місто Сокиряни Сокирянської міської ради та село Коболчин Коболчинської сільської ради Сокирянського району Чернівецької області та призначено перші місцеві вибори депутатів Сокирянської міської ради об'єднаної територіальної громади та відповідно Сокирянського міського голови.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13 жовтня 2015 року №1073 (в редакції розпорядження Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2015 року №1345-р) затверджено Перспективний план формування територій громад Чернівецької області.

21 серпня 2017 року Чернівецька обласна державна адміністрація звернулась до Чернівецької обласної ради із листом №01.13/18-1564, яким вказала, що у зв'язку із утворенням в 2017 році нових об'єднаних територіальних громад виникла необхідність внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області, схваленого рішенням сесії Чернівецької обласної ради від 28 липня 2015 року №103-32/15 (із змінами). Повідомила про розроблення проекту рішення обласної ради «Про схвалення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області» та його направлення обласній раді для невідкладного розгляду на засіданні сесії.

13 вересня 2017 року Чернівецька обласна державна адміністрація подала Чернівецькій обласній раді доповнення №01.13/18-1720 до раніше поданого проекту рішення обласної ради у зв'язку із активізацією процесу добровільного об'єднання територіальних громад у Заставнівському та Герцаївському районах. Разом із супровідним листом надано проект рішення обласної ради, графічну та текстову частину змін до перспективного плану територіальних громад, пояснювальну записку та аркуш-погодження для схвалення на сесії змін до перспективного плану територій громад Чернівецької області.

28 вересня 2017 року на пленарному засіданні XVI сесії VII скликання Чернівецької обласної ради прийнято рішення №187-16/17, яким схвалено зміни до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області відповідно до додатку 1 в частині наступних обєднаних територіальних громад, зокрема: Сокирянська у звязку з ініціюванням добровільного приєднання до обєднаної територіальної громади (п.1 абз.5). Тобто, розширено межі юрисдикції Сокирянської міської ради обєднаної територіальної громади, передбачивши в її складі додатково 17 населених пунктів, 13 сільських рад Сокирянського району Чернівецької області.

Не погоджуючись із указаним, 23 жовтня 2017 року Сокирянська міська рада звернулась до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

03 жовтня 2017 року Верховною Радою України прийнято Закон України №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який набрав чинності 15 грудня 2017 року.

Пунктом 10 частини першої розділу VII Перехідних положень указаного визначено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Оскільки провадження у даній справі було відкрито до набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, то справа розглядалась за правилами, що діють після набрання чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року.

Так, згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об'єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об'єднаних територіальних громад регулює Закону України «Про добровільне об'єднання територіальних громад» від 05 лютого 2015 року №157-VIII (далі - Закон №157-VIII в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Статтею 11 Закону №157-VIII передбачено, що перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області розробляється Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідною обласною державною адміністрацією згідно з методикою формування спроможних територіальних громад і охоплює всю територію Автономної Республіки Крим, області.

Методика формування спроможних територіальних громад розробляється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері територіальної організації влади, адміністративно-територіального устрою, розвитку місцевого самоврядування, та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області схвалюється відповідно Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно пункту 5 ОСОБА_17 формування спроможних територіальних громад, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 2015 року №214 (далі - ОСОБА_17 №214), рада міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрація розробляє відповідно до цієї ОСОБА_17 із залученням у разі потреби представників органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості відповідних адміністративно-територіальних одиниць проект перспективного плану.

Відповідно до пункту 14 ОСОБА_17 №214 проект перспективного плану схвалюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною обласною радою та вноситься в установленому порядку на розгляд Кабінету Міністрів України разом з паспортами спроможних територіальних громад для його затвердження.

У разі схвалення Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною обласною радою змін до перспективного плану, проект акта Кабінету Міністрів України про внесення таких змін до перспективного плану вноситься на розгляд Кабінету Міністрів України Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією в установленому порядку.

Отже, перспективний план формування територій громад області розробляється відповідною обласною державною адміністрацією і схвалюється відповідною обласною радою за поданням відповідної обласної державної адміністрації, а потім затверджується Кабінетом Міністрів України. Тобто, до повноважень обласної ради належить лише схвалення уже розробленого обласною державною адміністрацією перспективного плану (змін до нього) формування територій громад області.

Як вбачається з матеріалів справи та згідно пояснень учасників справи, Чернівецька обласна державна адміністрація направила до Чернівецької обласної ради супровідний лист разом з проектом рішення обласної ради, графічною та текстовою частиною змін до перспективного плану територіальних громад, пояснювальною запискою та аркушем погодження №01.13/18-1564 від 21 серпня 2017 року та супровідний лист №01.13/18-1720 від 13 вересня 2017 року з доповненням до раніше поданого проекту рішення від 21 серпня 2017 року.

Так, відповідно до пункту 15.4 Регламенту Чернівецької обласної ради VII скликання, затвердженого рішенням 5-ї сесії Чернівецької обласної ради VIІ скликання від 28 квітня 2016 року №78-5/16 (далі - Регламент Чернівецької обласної ради) пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії Ради або до затвердженого порядку денного сесії Ради, подається у формі проекту рішення із супровідним листом, пояснювальною запискою та аркушем-погодженням.

Однак, в указаних проектах рішення не було подано змін по Сокирянській міській раді. Тобто, серед поданих Чернівецькою обласною державною адміністрацією змін до перспективного плану громад Чернівецької області не було Сокирянської міської територіальної громади.

Пропозиція ж щодо внесення змін до перспективного плану в частині Сокирянської об'єднаної територіальної громади, яка передбачала в її складі ще 17 населених пунктів, 13 сільських рад Сокирянського району Чернівецької області, була внесена 28 вересня 2017 року на 16-тій позачерговій сесії Чернівецької обласної ради VIІ скликання одним із депутатів обласної ради при обговоренні питання порядку денного «Про схвалення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області».

Так, згідно протоколу пленарного засідання названої сесії обласної ради депутат ОСОБА_20 виступив із пропозицією внести зміни до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області в частині приєднання до Сокирянської ОТГ населених пунктів таких сільських рад Сокирянського району: Братанівської, Вітрянської, Волошківської, Гвіздовецької, Грубнянської, Корманської, Кулішівської, Лопатівської, Михайлівської, Олексіївської, Селищанскьої, Сербичанської, Шебутинецької.

За таку пропозицію депутата обласної ради проголосувало: «за» - 39, «проти» - 0, «утрималися» - 1, «не голосували» - 15.

Указані вище обставини також визнавались учасниками справи в ході її судового розгляду.

Поряд з цим, суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 15.2 Регламенту Чернівецької обласної ради проекти рішень Ради, які підлягають обговоренню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Ради.

Статтями 5, 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 року №2939-VI (далі - Закон №2939-VI) передбачено, що доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом систематичного та оперативного оприлюднення інформації на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет. Розпорядники інформації зобов'язані, зокрема, оприлюднювати проекти рішень, що підлягають обговоренню. Інформація підлягає обов'язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п'яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

Згідно пункту 15.6 Регламенту Чернівецької обласної ради проекти рішень Ради голова Ради, перший заступник або заступник голови обласної ради передають до юридичного відділу виконавчого апарату Ради для розгляду, встановлення його відповідності чинному законодавству та узгодженості з попередніми рішеннями з цього ж питання. Якщо проект рішення відповідає чинному законодавству, працівник юридичного відділу візує його, а у випадку невідповідності проекту рішення чинному законодавству - надає висновок. Після цього проект рішення разом з іншими матеріалами передається відповідній профільній та іншим постійним комісіям для подальшої роботи.

Відповідно до пункту 15.8 Регламенту Чернівецької обласної ради всі проекти рішень Ради попередньо розглядаються відповідними постійними комісіями, крім звіту голови обласної державної адміністрації щодо виконання програм соціально-економічного та культурного розвитку, бюджету, рішень Ради із зазначених питань і здійснення делегованих Радою повноважень, звіту голови обласної ради про свою діяльність, інформацій і звітів тимчасових контрольних комісій обласної ради та запитів депутатів обласної ради. Без завізованих проектів рішень на паперових носіях та висновків відповідних профільних постійних комісій рішення обласної ради не приймається. З голосу рішення обласної ради не приймаються.

Таким чином, враховуючи, що Чернівецька обласна державна адміністрація не розробляла й, відповідно, не подавала до Чернівецької обласної ради зміни до перспективного плану формування територій Чернівецької області в частині приєднання до Сокирянської об'єднаної територіальної громади 13-ти сільських рад, Чернівецькою обласною радою не приймався попередньо проект рішення щодо внесення змін до перспективного плану формування територій Чернівецької області саме в частині приєднання до Сокирянської об'єднаної територіальної громади 13-ти сільських рад й, відповідно, такий зі змінами в названій частині не оприлюднювався на офіційному веб-сайті Чернівецької обласної ради, не передавався до юридичного відділу виконавчого апарату Ради для розгляду, встановлення його відповідності чинному законодавству та узгодженості з попередніми рішеннями з цього ж питання, не розглядався відповідними постійними комісіями, то суд приходить до висновку, що рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в оскаржуваній позивачем частині прийнято з порушенням встановленого Законом №157-VIII, Законом №2939-VI, Методикою №214, Регламентом Чернівецької обласної ради порядку прийняття такого виду рішень, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Крім цього, варто зазначити, що згідно статті 8-1 Закону №157-VIII добровільно приєднатися до об'єднаної територіальної громади, визнаної спроможною відповідно до частини четвертої статті 9 цього Закону, має право суміжна сільська, селищна територіальна громада, яка відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області належить до цієї об'єднаної територіальної громади

Ініціаторами добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади можуть бути суб'єкти, визначені частиною першою статті 5 цього Закону.

Сільський, селищний голова забезпечує вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади.

Сільський, селищний голова після прийняття відповідною радою рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади надсилає пропозицію до сільської, селищної, міської ради об'єднаної територіальної громади, до якої є намір приєднатися.

Сільська, селищна, міська рада об'єднаної територіальної громади на наступній сесії розглядає пропозицію щодо ініціювання добровільного приєднання до об'єднаної територіальної громади та за результатами розгляду приймає рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади або про відмову в наданні такої згоди.

Частинами четвертою шостою статті 8-2 Закону №157-VIII визначено, що схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади у п'ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

У разі відповідності проекту рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради на наступній сесії приймають рішення про добровільне приєднання до об'єднаної територіальної громади.

Відповідно до пунктів 11, 12 ОСОБА_20 №214 з метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб'єктами господарювання та їх громадськими об'єднаннями. За результатами консультацій оформляється протокол. Консультації проводяться під час: визначення переліку територіальних громад, що можуть увійти до складу спроможної територіальної громади; визначення переліку територіальних громад, території яких не охоплюються зонами доступності потенційних адміністративних центрів; визначення меж територій спроможних територіальних громад. Консультації проводяться насамперед з представниками територіальних громад, території яких охоплюються зонами доступності кількох потенційних адміністративних центрів. За результатами консультацій та на підставі рішень органів місцевого самоврядування визначається потенційний адміністративний центр спроможної територіальної громади. Якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.

Разом з цим, як вбачається зі встановлених обставин справи, до 28 вересня 2017 року, тобто до прийняття відповідачем оскаржуваного в частині рішення, указані консультації із відповідними уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування, яких стосується рішення, не проводились; відповідні сільські ради у встановленому порядку не приймали рішення про приєднання до Сокирянської об'єднаної територіальної громади; пропозиції від 13-ти сільських рад, які пропонувались приєднати до Сокирянської об'єднаної територіальної громади, до названої об'єднаної територіальної громади не надходили.

Також заслуговують на увагу і твердження позивача та Чернівецької обласної державної адміністрації, які не були спростовані відповідачем в ході судового розгляду справи, про те, що з 13-ти сільських рад, які пропонувались приєднати до Сокирянської об'єднаної територіальної громади, 8-м знаходяться за межами 20-ти кілометрової зони доступності від потенційного адміністративного центру спроможної територіальної громади, що складає 37% від загальної чисельності населення такої громади.

Зазначене є порушенням положення ОСОБА_20 №214, яка допускає не більше як 10% від загальної чисельності такої громади (пункт 6 ОСОБА_20 №214).

Згідно статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74 -76 Кодексу адміністративного судочинства України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно частин першої третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв'язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що позивачем доведено протиправність рішення Чернівецької обласної ради в оскаржуваній частині. Натомість відповідачем не доведено протилежного.

Так, його твердження про дотримання процедури прийняття рішення Чернівецької обласної ради в оскаржуваній частині з посиланням на пункти 33.10, 33.11 Регламенту Чернівецької обласної ради (відповідно до них: розгляд пропозицій, доповнень і уточнень до проекту рішення проводиться після прийняття його за основу більшістю голосів депутатів, присутніх на засіданні. Рішення Ради (крім рішень з процедурних питань) вважаються прийнятими, якщо за них проголосувала більшість депутатів від загального складу Ради. Питання, для прийняття яких необхідна інша кількість голосів, визначаються законодавством та цим Регламентом), пункти 4 та 6 частини другої статті 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» від 11 липня 2002 року №93-IV (депутат місцевої ради має право вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них) є безпідставними й не свідчать про законність рішення в оскаржуваній його частині, оскільки спростовуються наведеними вище висновками та обставинами справи.

Поряд з цим відповідно до пункту 34.1 Регламенту Чернівецької обласної ради з процедурних питань, тобто з питань, які приймаються з голосу (без попередньої підготовки у письмовому вигляді), стосуються порядку організації пленарного засідання Ради і не потребують обговорення, приймаються протокольні рішення.

Отже, з голосу можуть прийматися лише процедурні рішення, які стосуються організаційних питань роботи засідання обласної ради, а не основні питання порядку денного, до якого в даному випадку відносилось питання «Про схвалення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області».

Відповідач також зазначав, що пропозиція депутата ОСОБА_19 була винесена на основі звіту міжфракційної робочої групи обласної ради з вивчення питання внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області у складі депутатів обласної ради, яка була створена протокольним рішенням Чернівецької обласної ради №19/9 від 01 грудня 2016 року з метою вивчення питання внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області та яка виїжджала у кожен район області та здійснювала обговорення з громадкістю з приводу приєднання до вже сформованих територіальних громад.

Однак, ці посилання відповідача є необґрунтованими, оскільки ним не було надано такого звіту та доказів проведення консультацій з Сокирянською міською радою з метою врахування її інтересів під час внесення змін до проекту перспективного плану.

Інші твердження відповідача, викладені в письмових запереченнях проти позову та озвучені в судовому засіданні, фактично зводяться до непогодження з доводами позивача, наведеними в обґрунтування позову.

Водночас, як уже зазначалось, наведені позивачем доводи на переконання суду свідчать про наявність правових підстав для висновку про протиправність рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в частині пункту 1 абзацу 5, схвалених змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області відповідно до додатку 1 наступних обєднаних територіальних громад: Сокирянська у звязку з ініціюванням добровільного приєднання до обєднаної територіальної громади.

Щодо наданих відповідачем рішень сесій сільських рад Сокирянського району, прийнятих у 2016 році, про надання згоди на добровільне обєднання територіальних громад (частина перша статті 6 Закону №157-VIII), то такі, виходячи зі встановлених обставин справи та аналізу спеціальних норм, які регулюють спірні правовідносини, не свідчать про законність оскаржуваного в частині рішення.

При цьому суд звертає увагу на те, що рішення, розпорядження сільських рад та їх звернення до Сокирянського міського голови з пропозиціями щодо добровільного приєднання територіальних громад до Сокирянської міської територіальної громади з центом у м. Сокиряни (частини перша, друга статті 5, стаття 8-1 Закону №157-VIII), які були надані позивачем, датовані після 28 вересня 2017 року. Тобто прийняті уже після прийняття відповідачем рішення в оскаржуваній частині.

Стосовно наданих відповідачем на підтвердження своїх доводів копії графічної частини та паспорту Сокирянської ОТГ, то такі документи не свідчать про законність рішення 187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в оскаржуваній частині, адже надіслані Чернівецькою обласною державною адміністрацією до Чернівецької обласної ради листом від 03 листопада 2017 року №01.27-18/5039 та отримані останньою 06 листопада 2017 року й, відповідно, не були покладені в основу прийняття оскаржуваного в частині рішення.

З огляду на все вищевикладене, перевіряючи рішення Чернівецької обласної ради як субєкта владних повноважень в оскаржуваній позивачем частині на відповідність його критеріям, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку, що при його прийнятті відповідач діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що передбачені законодавством, яке регулює спірні правовідносини; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого виду рішення.

Відтак, заявлений позов є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню повністю.

Водночас, вирішуючи спір, суд також звертає увагу на те, що на виконання частини третьої статті 11 Закону №157-VIII, пункту 14 ОСОБА_20 №214 та пункту 3 рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року Чернівецькою обласною державною адміністрацією 03 жовтня 2017 року було подано до Кабінету Міністрів України на затвердження зміни до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області, схвалені названим рішенням Чернівецької обласної ради.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25 жовтня 2017 року №794-р «Про внесення змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області» внесено до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13 жовтня 2015 року №1073, зміни. При цьому зміни внесено Урядом без включення до Сокирянської територіальної громади тих 13-ти сільських рад, про які йдеться в даних спірних відносинах.

Зазначене дає додаткові підстави для висновку про протиправність рішення відповідача в оскаржуваній позивачем частині.

Беручи до уваги положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України (розподіл судових витрат), враховуючи статус сторін справи та нездійснення відповідачем як субєктом владних повноважень витрат, повязаних із залученням свідка та проведенням експертизи, розподіл судових витрат в даному випадку не здійснюється.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення №187-16/17 Чернівецької обласної ради XVI сесії VII скликання від 28 вересня 2017 року в частині пункту 1 абзацу 5, схвалених змін до перспективного плану формування територій громад Чернівецької області відповідно до додатку 1 наступних обєднаних територіальних громад: Сокирянська у звязку з ініціюванням добровільного приєднання до обєднаної територіальної громади.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана або через Чернівецький окружний адміністративний суд або безпосередньо до Вінницького апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Оскільки в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 січня 2018 року.

Суддя О.П. Лелюк