Справа № 815/3389/17
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2018-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
УХВАЛА

19.01.2018 Київ К/9901/4266/18 815/3389/17
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області на постанову Одеського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2017 року та постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2017 року у справі №815/3389/17 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, третя особа - ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

15.12.2017 набрали чинності зміни до Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), внесені Законом України від 03.10.2017 №2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів (Розділи 1-3)".

Суддею-доповідачем встановлено, що касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, що діяв на час її подання.

Згідно частини 4 статті 330 КАС України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011 "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час подання касаційної скарги), ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні позовної заяви до суду першої інстанції (позов містить 1 вимогу немайнового характеру та 1 вимогу майнового характеру у розмірі 26 721,20 грн.) (червень 2017 року) ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011 "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 600,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, складає 2 560,00 грн. (200% від (1600,00 грн.*0,4+1600,00 грн.*0,4)).

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: УДКСУ у Печерському районі; Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38004897; Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві; Код банку отримувача (МФО): 820019; Рахунок отримувача: 0007; Код класифікації доходів бюджету: 22030102 Судовий збір (Верховний Суд, 055); Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

Одночасно скаржник просив відстрочити сплату судового збору, посилаючись на те, що оплата судового збору відбувається через органи Державної казначейської служби, що фактично унеможливлює його своєчасну оплату.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З наведених норм вбачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан скаржника. Касаційна скарга та додані до неї матеріали не дають підстав дійти висновку, що скаржник знаходиться у важкому матеріальному стані, що унеможливлює сплату ним судового збору.

Якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Отже, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Також, положеннями пункту 1 частини 5 статті 332 КАС України передбачено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Пунктом 3 статті 55 КАС України встановлено, що юридична особа, суб'єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з пунктом 1 статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Відповідно до положень пункту 3 статті 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Однак, до касаційної скарги додано довіреність Головного управління Національної поліції в Одеській області, яка не оформлена належним чином.

Крім того, згідно з пунктом 14 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України судові рішення, ухвалені судами апеляційної інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в касаційному порядку протягом строків, що діяли до набрання ним чинності.

Відповідно до статті 212 КАС України (у редакції, яка діяла на момент прийняття рішення судом апеляційної інстанції) касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення постанови в повному обсязі.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що Одеським апеляційним адміністративним судом було прийнято рішення 05.12.2017 у відкритому судовому засіданні.

При цьому, касаційна скарга відповідачем була здана на поштове відділення 12.01.2018, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі відповідач зазначив, що копію оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції отримав 04.01.2018, однак доказів на підтвердження вказаних обставин не надав. Питання про поновлення строку на касаційне оскарження відповідачем не порушено.

З огляду на викладене, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору, оформлену належним чином довіреність, якою б підтверджувались повноваження ОСОБА_4 на підписання касаційної скарги, подати до суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та вказати поважні підстави для його поновлення з наданням відповідних доказів.

Керуючись статтями 55, 133, 169, 330, 332, пунктом 14 частини 1 Розділу "Перехідні положення" КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Одеській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області на постанову Одеського окружного адміністративного суду від 02 жовтня 2017 року та постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2017 року у справі №815/3389/17 залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення вищевказаного недоліку касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Шарапа