Справа № 620/681/17
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2018-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2018 р. м. ХарківСправа № 620/681/17
Харківський апеляційний адміністративний суд

у складі колегії:

головуючого судді: Пянової Я.В.

суддів: Бондара В.О. , Зеленського В.В.

за участю секретаря судового засідання Городової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області ОСОБА_1 на постанову Зачепилівського районного суду Харківської області від 07.12.2017 (головуючий суддя Яценко Є.І., смт. Зачепилівка, Харківська область, повний текст складено 07.12.17 р.) по справі № 620/681/17

за позовом ОСОБА_2

до Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області ОСОБА_1

про скасування постанови № 231- П від 14.08.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2, позивач), звернувся до суду з позовною заявою до Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області ОСОБА_1 (далі - відповідач), в якій просив суд скасувати постанову № 231-П від 14.08.2017 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області ОСОБА_1, та закрити провадження по справі.

Постановою Зачепилівського районного суду Харківської області від 07.12.2017 року адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_1 № 231-П від 14 серпня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення про накладення на ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51000 грн. скасовано, а справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 7, 11 ст. 96 КУпАП відносно ОСОБА_2, закрито.

Не погоджуючись з прийнятою постановою, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання, призначеного на 25.01.2018 року, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено при розгляді апеляційної скарги, що відповідно до постанови головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної Інспекції в Харківській області ОСОБА_1 № 231-П від 14.08.2017 року на ОСОБА_2 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 51000 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 7, 11 ст. 96 КУпАП.

Не погодившись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з позовом, в якому в обґрунтування своєї позиції зазначив, що відповідачем протиправно, необґрунтовано та безпідставно, порушуючи його права та охоронювані законом інтереси, було складено вищезазначену постанову № 231-П від 14.08.2017 року.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не підтверджено жодними належними та допустимими доказами правомірності свого рішення, у звязку з чим оскаржувана постанова прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для вирішення справи, з порушенням вимог законодавства України щодо порядку, виявлення правопорушень, складення протоколу про адміністративне правопорушення, порядку виклику особи для розгляду протоколу та порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, тому підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду з огляду на таке.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до положень статті 1 КУпАП основним завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції та законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з ст. 10 Закону України Про архітектурну діяльність для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 року, та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 (порядок № 553) від 23.05.2011 року, основним завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів - структурних підрозділів є здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами, відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві.

Як вбачається з матеріалів справи, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесенні постанови в справі про адміністративне правопорушення № 231-П від 14.08.2017 року, інспектором було встановлено, що ОСОБА_2 виконав будівельні роботи за адресою: с. Кочетівка, вул. Харківська, 2, Зачепилівського району Харківської області без дозволу на виконання будівельних робіт на об'єктах, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (ССЗ), а також здійснює експлуатацію об'єкта, який не прийнятий в експлуатацію у встановленому законодавством порядку. Зазначеною постановою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7, ч.11 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 51 000 грн.

Відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП про адміністративні правопорушення, настає в разі виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (СС3).

Відповідальність за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 11 ст. 96 КУпАП про адміністративні правопорушення, настає в разі експлуатації обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із значними наслідками (СС3).

В свою чергу, відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Оскаржувана постанова була винесена на підставі наступних документів: акту, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих будівельних робіт № 213-А від 31.07.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 31.07.2017 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2017 року № 231-Пр.

В силу ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Протокол складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Відповідно до ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.01.2018р. відповідачем до суду апеляційної інстанцій надано протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, акт перевірки, припис від 31.07.2017 року. В зазначених документах є відмітка про відмову позивача від їх підписання.

Однак, до суду не надано належних підтверджень отримання поштою позивачем акту перевірки, припису, протоколу та постанови.

При цьому посилання відповідача на те, що на Департаменті лежить обов'язок відправлення вказаних документів, а не відстеження їх отримання не приймаються до уваги з огляду на таке.

Згідно з п.п. 1, 2 п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року у разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту перевірки та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ч. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ від 06.04.1995р. за № 244, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів, які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, належним документом отримання документів є повідомлення про їх вручення, а не розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Згідно з ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із положень ст.278 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує певні питання, які зазначені в цій статті, в тому числі: - чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративні правопорушення та - чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Відповідно до положень ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Однак, відповідач не дотримав вищезазначених вимог законодавства при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно позивача, що є безумовною підставою скасування оскаржуваного рішення.

Так, не вручивши не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи повістку, відповідач 14 серпня 2017 року, без присутності ОСОБА_2, виніс постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності, що є порушенням його конституційних прав на справедливий розгляд справи щодо нього та порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, щодо права особи на справедливий суд.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи дії відповідача на відповідність критеріям, зазначених в ч. 2 ст. 2 КАС України, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана постанова № 231-П від 14.08.2017 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в сумі 51000 грн. за ч.ч. 7, 11 ст. 96 КУпАП прийнята з порушенням вимог чинного законодавства України, а отже є безпідставною та необґрунтованою.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про її скасування та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення, враховуючи право суду щодо прийняття постанови, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб'єкта владних повноважень, яке передбачене в ст. 245 КАС України, а також виходячи із обов'язку суду, передбаченого в ст. 293 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують з підстав, наведених вище.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що постанова суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній постанові, у зв'язку з чим підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, п.1 ч.1 ст. 315, 316, 321, 322, 325, 326 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Харківській області ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Зачепилівського районного суду Харківської області від 07.12.2017 по справі № 620/681/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та відповідно до ст. 272 КАС України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_3
Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5