Справа № 331/6799/16-а(2а/331/212/2016)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2018-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 січня 2018 рокусправа № 331/6799/16-а(2а/331/212/2016)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Ясенової Т.І.

судді: Головко О.В. Суховарова А.В.

секретар судового засідання: Троянов А. С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області

на постанову Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 14 серпня 2017 року, суддя першої інстанції Світлицька В. М.,

по справі за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, третя особа ОСОБА_1 про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, третя особа ОСОБА_1, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову №68 від 10.06.2016 по справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_3, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850грн.

Постановою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 14 серпня 2017 року адміністративний позов задоволено. Визнано незаконною та скасовано постанову № 68 від 10.06.2016 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_3 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 (вісімсот п'ятдесят) гривень.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на неповне зясування судом обставин справи, неправильність застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати постанову суду та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що протиправність поведінки позивача полягає у побудові будинку на межі з територією третьої особи. Згідно акту перевірки про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.04.2016 визначено, що будівництво садового будинку на земельній ділянці в садівничому товаристві «Ремонтнік ЗАЛК» Люцернянської сільської ради Вільнянського району Запорізької області громадянином ОСОБА_2 здійснено з порушенням п. 3.25 Державних будівельних норм ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 року №44.

Відстань до межі земельної ділянки третьої особи відсутня, тобто садовий будинок побудований ОСОБА_2 знаходиться на частині земельної ділянки третьої особи, що є неправомірним, а отже рішення суду першої інстанції є необєктивним, необґрунтованим та таким що підлягає скасуванню.

В апеляційній скарзі Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України посилається на неповне зясування судом обставин справи, неправильність застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати постанову суду та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що 11.04.2016 на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 11.04.2015 №167 відповідачем проведено перевірку додержання вимог містобудівного законодавства на обєкті «Будівництво садового будинку на земельній ділянці №3 Люцернянської сільської ради, Вільнянського району, Запорізької області».

Перевіркою встановлено порушення державних будівельних норм статті 96 КУпАП та встановлена адміністративна відповідальність. Вказане правопорушення, виявлене 11.04.2016 під час проведення перевірки, є триваючим та строк притягнення за яким спливає 11.06.2016.

За результатами перевірки у присутності позивача був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.04.2016. Від підпису акту перевірки позивач відмовився, про що відповідачем був зроблений відповідний запис в акті перевірки.

Протокол про адміністративне правопорушення був складений 06.06.2016, тобто в межах строків для притягнення до адміністративної відповідальності.

Таким чином, відповідач із дотриманням процедури притягнення до адміністративної відповідальності, без порушення прав та законних інтересів позивача, здійснив фіксацію факту порушення містобудівного законодавства та склав відносно позивача оскаржувану постанову №68 від 10.06.2016.

В судове засідання суду апеляційної інстанції представники відповідачів не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неприбуття суду не повідомлені.

Відповідно до частини 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників третьої особи та представника позивача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками суміжних земельних ділянок за адресами: Запорізька область, Вільнянський район, Люцернянська сільська рада, с. Вільноуланівське, вул. Дніпровська, б. 25 кадастровий № :10:001:0008 та відповідно земельній ділянці №13 в ОК «Ремонтнік ЗАЛК» Люцернянської сільської ради Вільнянського району Запорізької області кадастровий №:03:001:0780.

11.04.2016 на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 11.04.2015 №167 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області у період з 11.04.2016 року по 15.04.2016 року проведено перевірку додержання вимог містобудівного законодавства на обєкті «Будівництво садового будинку на земельній ділянці №3 Люцернянської сільської ради, Вільнянського району, Запорізької області».

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.04.2016 року. Актом встановлено, що будівництво садового будинку на земельній ділянці №13 в ОК «Ремонтнік ЗАЛК» Люцернянської сільської ради Вільнянського району Запорізької області громадянином ОСОБА_2 здійснено з порушенням пункту 3.25 Державних будівельних норм ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 р. N 44. Відстань до межі земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0008, власником якої є ОСОБА_1 не існує, тобто садовий будинок побудований громадянином ОСОБА_2 знаходиться на частині земельної ділянки громадянина ОСОБА_1

10.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_3 винесено постанову № 68 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

За приписами частини 1 статті 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

11.10.2012 ОСОБА_2 придбана земельна ділянка відповідно договору купівлі-продажу земельної ділянки №7393, посвідченого приватним нотаріусом ОСОБА_4

Відповідно до змісту договору на момент купівлі-продажу земельної ділянки капітальних споруд та будівель немає, від покупця не приховано обставин, які мають істотне значення на вказаній земельній ділянці.

Відповідно до довідки голови ОК «Ремонтник ЗАЛК» від 08.10.2012 року на земельній ділянці капітальних будівель не було.

Відповідно до заяви продавця ОСОБА_5 та покупця ОСОБА_2, наданої 11.10.2012 року нотаріусу ОСОБА_4 та завіреної даним нотаріусом, на момент продажу ділянки капітальних будівель та споруд на ній не було.

Садовий будинок №13літ А був зареєстрований на праві власності за ОСОБА_6 27.02.2015. Технічний паспорт на зазначений будинок виготовлений 05 травня 2014 року.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що за даними технічного паспорту на садовий будинок № 13, виданого Приватним підприємством «Міжрегіонального центру технічної інвентаризації» від 05.05.2014 року, рік побудови садового будинку літ. А, що розташований в Люцернянській сільській раді, ОК «Ремонтник-ЗАЛК» зазначений - 1991.

Згідно з договором купівлі-продажу земельної ділянки від 11.10.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Запорізької області ОСОБА_4, реєстровий № 7393, ОСОБА_2 придбав у власність земельну ділянку, площею 0,0665 га, яка розташована за адресою: Запорізька область, Вільнянський район, Люцернянська сільська рада, за межами населеного пункту.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії СТА 098691 від 27.02.2015 року, ОСОБА_2 є власником садового будинку літ. А., що знаходиться у Вільнянському районі, Люцернянській сільській раді, обслуговуючий кооператив «Ремонтник-ЗАЛК», будинок 13.

Тобто, згідно даних технічного паспорту рік побудови будинку 1991, однак позивач набув права власності на вказаний будинок в 2015 році, що свідчить про те садовий будинок вже був побудований.

За приписами статті 245 КУпАп завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пунктів 3, 5, 7, 8, 17, 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядку) Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. За результатами перевірки суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, складається відповідний акт у двох примірниках. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 11 Порядку, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок (пункт 5).

Згідно з пунктом 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Відповідно до статті 280 КУпАп орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до матеріалів перевірки та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності відповідачем визнано винним позивача та притягнуто до відповідальності за здійснення будівництва позивачем садового будинку на земельній ділянці з порушення норм законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Проте, матеріали перевірки не містять жодних доказів того, що саме позивачем здійснено будівництво вказаного садового будинку, відповідачем не встановлено ким саме було побудовано вказаний будинок та час його будівництва.

Дії суб'єкта владних повноважень щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності при відсутності належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували наявність чи відсутність події адміністративного правопорушення і винність особи у його вчиненні, не можуть вважатися правомірними та порушують принцип презумпції невинуватості, визначений статтею 62 Конституції України. Будь-які сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Правова природа адміністративної відповідальності по своїй суті аналогічна кримінальній, оскільки також є публічною, пов'язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі Надточій проти України (скарга № 7460/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу про адміністративні правопорушення (п. 21 рішення).

У рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 Конституційний Суд України дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. (п. 4.1)

За викладених обставин у даній справі відсутні належні та допустимі докази, які б підтверджували факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення та як наслідок обґрунтовували б правомірність притягнення його до адміністративної відповідальності.

Відповідачем під час прийняття вказаної постанови не враховано відсутність достатніх даних та доказів, що підтверджують вину особи яка притягується до адміністративної відповідальності, не перевірено наявність підстав для визнання винним позивача у вчиненні правопорушення.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції вірно встановлено обставини справи та правильно застосовано до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційних скарг, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області залишити без задоволення.

Постанову Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 14 серпня 2017 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з 18 січня 2018 року та відповідно до ч.3 ст. 272, ст. 286 КАС України є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Т.І. Ясенова

Суддя: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров