Справа № 826/8241/15
Суддя: Аркатова К. В.
Дата ухвалення: 2018-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 826/8241/15
Провадження № 2-а/638/7/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Аркатової К.В.

секретаря Подосокорської А.О.

за участю представника відповідача ОСОБА_1

представника третьої особи ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позову у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Лис», товариства з обмеженою відповідальністю «Альвіза» до Харківської міської ради, треті особи: КП «Міський інформаційний центр», ДП «Харківський науково дослідний та проектний інститут землеустрою», фізична особа підприємець ОСОБА_3, ОСОБА_4, фізична особа підприємець ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться вказана адміністративна справа.

В судовому засіданні представником Харківської міської ради заявлено клопотання про залишення без розгляду адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Лис», товариства з обмеженою відповідальністю «Альвіза», посилаючись на пропущення позивачами строку звернення до суду з даним позовом.

Представник третьої особи заявлене клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не зявились, причини неявки не повідомили, про день та час розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд прийшов до наступного.

Згідно частини 1 статті 99 КАС України (в редакції, чинній на момент звернення позивачів до суду) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 99 КАС України (в редакції, чинній на момент звернення позивачів до суду) визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень статті 100 КАС України (в редакції, чинній на момент звернення позивачів до суду) адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 155 КАС України (в редакції, чинній на момент звернення позивачів до суду) суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

У зв'язку із наведеним слід зазначити, що 15.12.2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України та викладено його в новій редакції.

Відповідно до ч.3 ст.3 КАС України (в редакції з 15.12.2017) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Так, відповідно до частини 1 статті 122 КАС України (в редакції Закону №2147-VIII) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України (в редакції Закону №2147-VIII) також встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому згідно частини 3 статті 123 КАС України в наведеній редакції, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Позивачі звернулися з адміністративним позовом до Окружного адміністративного суду м. Києва: 06.05.2015 за позовом ТОВ «ЛИС», ухвалою від 13.05.2015, відкрито провадження у справі №826/8241/15; 25.05.2015 за позовом ТОВ «Альвіза», ухвалою від 28.05.2015, відкрито провадження у справі №826/9958/15.

Ухвалою від 26.06.2015, зазначені провадження обєднанні в одне, з присвоєнням об'єднаним справам загального №826/8241/15.

Таким, чином обидва позивача у справі звернулись до суду у травні 2015 року.

Предметом зазначених позовів є визнання незаконним рішення Харківської міської ради від 03.07.2013 №1209/13 «Про затвердження «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013 р».

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно із ст. 15 цього Закону підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 20 Закону, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до ч.1ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень, а згідно зі ст. 73 цього Закону акти ради сільського, селищного, міського голови, голови районної вмісті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ( у разі створення) ради, прийняті в межах наданих повноважень, є обовязковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, обєднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Спірним рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013р. №1209/13 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013 р.

Пунктом 2 рішення встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2013 р. застосовується з 01 січня 2014 року.

Зазначене рішення опубліковано в офіційному печатному виданні Харківської міської ради газеті «Харьковские известия» від 09.07.2013 № 81/1(2675) та офіційному сайті міської ради www.city.kharkov.ua/.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

У відповідності до п. 1 ст. 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації» доступ до інформації забезпечується шляхом систематичного та оперативного оприлюднення інформації на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобовязані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Відповідно до ст. 101 Закону України «Про доступ до публічної інформації» публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання.

Відповідно до п. 2 «Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» під оприлюдненням набору даних розуміється розміщення та оновлення розпорядником інформації наборів даних на офіційному веб-сайті розпорядника інформації або на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних та забезпечення доступу до наборів даних за допомогою інтерфейсу прикладного програмування.

Законодавство України, встановлюючи вимоги щодо оприлюднення актів органів місцевого самоврядування не вимагає вчинення органами місцевого самоврядування дій із доведення кожного конкретного акту до відома кожної конкретної особи.

Згідно із ч.5 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рішення органів місцевого самоврядування набувають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо відповідною радою не встановлено пізніший термін введення цих рішень у дію.

Враховуючи це, у випадку оскарження нормативно - правового акту строк звернення до суду починається з дня його офіційного опублікування, не зважаючи на те, що особа, на яку поширюється його дія фактично ознайомилась з ним значно пізніше, оскільки саме з моменту офіційного опублікування нормативно - правового акту особа мала можливість ознайомитись з його змістом та повинна була дізнатися про порушення її прав.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про оскарження рішення Харківської міської ради від 03.07.2013р. №1209/13 починається саме з 09.07.2013, тобто моменту оприлюднення цього рішення.

Проте, до адміністративного суду, позивачі звернулись у травні 2015 року, тобто з порушенням шестимісячного строку звернення з адміністративним позовом передбаченим ст. 99 КАС України (редакція чинна на час звернення позивачів до суду).

При цьому, протягом усього розгляду справи позивачі так і не надали обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, яке б можна було визнати поважними, та не надав клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України (в редакції Закону №2147-VIII) суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу. При цьому, як вже зазначалося, відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищевказане та наведені позивачами обставини щодо причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає обґрунтованих підстав для визнання їх поважними, не вбачає підстав для поновлення строку звернення до суду, а отже, враховуючи значний пропуск позивачами строку звернення до суду без поважних причин, та беручи до уваги те, що позивачами не наведено інших причин поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду відповідно до вимог частини 3 статті 123 КАС України.

Керуючись положеннями статей 122, 123, пункту 8 частини 1 статті 240, ст. ст. 241, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Лис», товариства з обмеженою відповідальністю «Альвіза» до Харківської міської ради, треті особи: КП «Міський інформаційний центр», ДП «Харківський науково дослідний та проектний інститут землеустрою», фізична особа підприємець ОСОБА_3, ОСОБА_4, фізична особа підприємець ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 240 КАС України ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Згідно ч. 1 ст. 295 та ч. 1 ст. 297 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий