Справа № 826/11308/17
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вовк П.В., ознайомившись із позовною заявою

про визнання правочину недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Головного управління ДФС у Київській області (далі також – ГУ ДФС у Київській області, позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю «Калабрія Плюс» (далі також – ТОВ «Калабрія Плюс», відповідач-1), товариства з обмеженою відповідальністю «Юкрейніан Електронікс» (далі також – ТОВ «Юкрейніан Електронікс», відповідач-2), в якому позивач просить суд визнати недійсним правочин, укладений між відповідачами, за результатами якого складено податкові накладні від 15 вересня 2016 року № 22, від 03 серпня 2016 року № 2, від 27 вересня 2016 року № 50, від 09 серпня 2016 року № 43, від 04 серпня 2016 року № 3, від 21 вересня 2016 року № 24, від 11 жовтня 2016 року № 23, від 03 серпня 2016 року № 2, від 08 серпня 2016 року № 42, від 02 серпня 2016 року № 41, від 21 вересня 2016 року № 23, від 13 жовтня 2016 року № 64.

Спір виник із публічно-правових відносин, які відповідно до вимог статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України) належить до компетенції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року вказану позовну заяву повернуто позивачеві, у зв’язку із не усуненням недоліків позовної заяви, залишеної без руху ухвалою суду від 12 вересня 2017 року.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2017 року скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 жовтня 2017 року, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Так, у постанові від 19 грудня 2017 року апеляційний суд дійшов висновку, що у суду першої інстанції були відсутні підстави вважати, що платіжне доручення № 858 від 26 липня 2017 року є неналежним доказом сплати судового збору.

Враховуючи вказану вище позицію Київського апеляційного адміністративного суду, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не встановлено.

При ознайомленні з позовною заявою суддею встановлено, що позивачем пред'явлено вимогу, яка згідно п. 10 ч. 6 статті 12 КАС України належить до справ незначної складності (п. 20 ч. 1 статті 4, ч. 2 статті 12 КАС України) та у відповідності до ч. 1-2 статті 257, ч. 5 статті 262 КАС України підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 9 статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій, відповідно до п. 6 ч. 9 статті 171 КАС України, зазначаються, крім іншого, дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У той же час, враховуючи предмет і підстави позову, а також положення ч. 5 статті 262 КАС України та беручи до уваги неподання позивачем клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін, суддя прийшов до висновку про можливість розгляду даної адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

На виконання ч. 2 статті 161 КАС України, суб’єктом владних повноважень додано до позовної заяви докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Керуючись статтями 4, 12, 77, 80, 160-162, 171, 257, 260-262 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

2. Справа буде розглядатись одноособово суддею Вовком П.В. в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

3. Розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

4. Запропонувати відповідачам у п'ятнадцятиденний строк з дня вручення їм даної ухвали надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України.

У разі подання суду відзиву, до нього обов’язково необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, зокрема, але не обмежуючись у даному випадку: належним чином засвідчені копії всіх матеріалів, на підставі яких прийнято оскаржувані рішення;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

5. Роз’яснити сторонам, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив згідно положень статті 163 КАС України, а відповідачі – заперечення на підставі статті 164 КАС України, протягом п’ятиденного строку, відлік якого починається для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідачів - з моменту отримання відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам статті 162 КАС України.

У разі подання суду відповіді на відзив або заперечення, до них обов’язково необхідно додати:

1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною;

2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.

6. Згідно положень ч. 4 статті 9, ч. 3 статті 77 КАС України витребувати у позивача протягом п’яти днів з дати отримання даної ухвали:

- власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- належним чином засвідчену копію правочину, укладеного між ТОВ «Калабрія Плюс» та ТОВ «Юкрейніан Електронікс», який є предметом розгляду даної справи та за наслідком якого було складено податкові накладні від 15 вересня 2016 року № 22, від 03 серпня 2016 року № 2, від 27 вересня 2016 року № 50, від 09 серпня 2016 року № 43, від 04 серпня 2016 року № 3, від 21 вересня 2016 року № 24, від 11 жовтня 2016 року № 23, від 03 серпня 2016 року № 2, від 08 серпня 2016 року № 42, від 02 серпня 2016 року № 41, від 21 вересня 2016 року № 23, від 13 жовтня 2016 року № 64;

- всі наявні документи та пояснення, які на думку позивача мають значення для розгляду даної справи та підтверджують доводи позивача, крім тих, що вже надані з позовною заявою.

7. Згідно положень ч. 4 статті 9, ч. 3 статті 77 КАС України витребувати у відповідачів протягом п’ятнадцяти днів з дати отримання даної ухвали:

- належним чином засвідчену копію правочину, укладеного між ТОВ «Калабрія Плюс» та ТОВ «Юкрейніан Електронікс», який є предметом розгляду даної справи та за наслідком якого було складено податкові накладні від 15 вересня 2016 року № 22, від 03 серпня 2016 року № 2, від 27 вересня 2016 року № 50, від 09 серпня 2016 року № 43, від 04 серпня 2016 року № 3, від 21 вересня 2016 року № 24, від 11 жовтня 2016 року № 23, від 03 серпня 2016 року № 2, від 08 серпня 2016 року № 42, від 02 серпня 2016 року № 41, від 21 вересня 2016 року № 23, від 13 жовтня 2016 року № 64;

- належним чином завірені копії документів, що підтверджують: оплату товару; наявність на підприємствах транспортних засобів, трудових ресурсів та основних засобів виробництва; укладання та виконання договорів з третіми особами щодо виконання своїх зобов’язань по правочину, який є предметом розгляду даної справи, виконання таких зобов’язань самостійно.

8. Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 статті 79 КАС України).

9. Роз’яснити відповідачам, що згідно ч. 3 статті 260 КАС України, вони мають право протягом п’ятнадцяти днів з дати отримання даної ухвали подати до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

11. Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Згідно ч. 2 статті 256 КАС України, ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Відповідно до п. 5 ч. 1 статті 294 КАС України, в апеляційному порядку може бути оскаржена ухвала про відкриття провадження у справі з підстав порушення правил підсудності.

Суддя П.В. Вовк

Інформація для учасників справи:

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії (ч. 2 статті 94 КАС України). Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч. 5 статті 94 КАС України). У разі якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (ч. 5 статті 77 КАС України). Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 статті 79 КАС України). У разі неподання суб'єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду (ч. 9 статті 80 КАС України). У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 статті 162 КАСУ). Неподання суб'єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову (ч. 4 статті 159 КАСУ). Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч. 1 статті 167 КАСУ і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду. Відповідно до ч. 2 статті 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 1 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов'язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб'єктом владних повноважень. Відповідно до ч. 2 статті 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов'язків; 2) неодноразового зловживання процесуальними правами; 3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.