Справа № 807/2266/16
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2018-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 січня 2018 року м. Ужгород№ 807/2266/16

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луцович М.М. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в особі Перечинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального юстиції в Закарпатській області, третя особа Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання незаконною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в особі Перечинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального юстиції в Закарпатській області, третя особа Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання незаконною та скасування постанови.

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що постановавідносно нього про відкриття виконавчого провадження від 29.11.2016 року ВП №53009199 є незаконною, оскільки винесена на підставі виконавчого документу №207/1007 від 30.07.2015 року, термін пред'явлення якого до виконання, передбачений ст.303 КУпАП закінчився 19 серпня 2016 року відповідно виконавче провадження не підлягало відкриттю по даній справі, а відтак винесена Перечинським районним відділом Державної виконавчої служби Головного територіального юстиції в Закарпатській області постанова підлягає скасування, так як така прийнята з порушенням норм чинного законодавства.

Позивач та його представник в судове засідання не зявились, хоча належним чином повідомлялися судом про дату, час та місце судового розгляду даної адміністративної справи, однак надіслали письмове клопотання про розгляд справи за їхньої відсутності на основі наявних в матеріалах справи доказів.

Представник відповідача будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, в судове засідання не зявився, письмових заперечень з належними та допустимими доказами на адресу суду не направляв, однак надіслав письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду, в судове засідання не зявився.

Відповідно до ч.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 229 КАС України передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані документи та матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом в ході судового розгляду та вбачається із матеріалів даної адміністративної справи, 20 липня 2015 року, головним державним інспектором інспекційного відділу у місті Ужгороді Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області - ОСОБА_2, складено Акт №263/1007 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Тоді ж складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено припис №196-П/1007 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

30 липня 2015 року по справі про адміністративне правопорушення згідно постанови №207/1007 (а.с.69), позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 4 250,00 (чотири тисячі двісті п'ятдесят гривень 00 коп.) грн.., за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП.

Не погоджуючись з постановою ДАБІ, позивачем по даній адміністративній справі подано адміністративний позов до Перечинського районного суду про визнання її незаконною та скасування.

13 жовтня 2015 року Перечинським районним судом винесено постанову по справі №304/1034/15-а за позовом ОСОБА_1 до ДАБІ України в Закарпатській області про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення N 207/1007 від 30 липня 2015 року.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 05 листопада 2015 року ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

19 травня 2016 року Ухвалою Львівського апеляційного адміністративного сулу у справі №876/11109/15. залишено в силі рішення суду першої інстанції.

З даної дати, відповідно до норм КАС України, чинного на момент виникнення спірних правовідносин, рішення набрало законної сили і відновились терміни на пред'явлення до виконання постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст.299 КУпАП, постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає виконанню з моменту її винесення, якщо інше не встановлено цим Кодексом та іншими законами України.

При оскарженні постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення, за винятком постанов про застосування заходу стягнення у вигляді попередження, а також у випадках накладення штрафу, що стягується на місці вчинення адміністративного правопорушення (ч.2 ст.299 КУпАП).

Постанова про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, крім постанов про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу за правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, підлягає примусовому виконанню після закінчення строку, установленого частиною першою статті 307 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Згідно ст.303 КУпАП, не підлягає виконанню постанова про накладення адміністративного стягнення, якщо її не було звернуто до виконання протягом трьох місяців з дня винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Таким чином суд приходить до переконливого висновку, що після вирішення справи Львівським апеляційним адміністративним судом, згідно рішення якого, постанова суду першої інстанції набрала законної сили, почався відлік тримісячного терміну звернення постанови про накладення адміністративного стягнення до примусового виконання встановлений ч.1 ст.307 КУпАП України.

02 грудня 2016 року позивачем в даній адміністративній справі засобами поштового звязку отримано постанову про відкриття виконавчого провадження від 29 листопада 2016 року ВП №53009199(а.с.6).

Відповідно до описової частини Постанови Відділу ДВС ВП №53009199, така винесена на підставі Постанови №207/1007 від 30.07.2015 року, а заява про примусове виконання вказаної вище постанови подана 29.11.2016 року, тобто з пропуском тримісячного терміну.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.1,2 ст. 77 КАС України, встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що відповідачем було винесено оскаржувану позивачем постанову про відкриття виконавчого провадження всупереч нормам визначених п.2 ч.4 ст. ЗУ "Про виконавче провадження"відповідно до якої, виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання протягом трьох робочих днів з дня його предявлення, якщо пропущено встановлений законом строк предявлення виконавчого документа до виконання.

Відповідно до ч.4 ст. 159 КАС України встановлено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання субєктом владних повноважень заперечень на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Враховуючи норми вищевикладених статей КАС України, а також те, що відповідачем не подано письмових заперечень проти даного адміністративного позову на спростування позиції позивача та те, що відповідачем в постанові про відкриття виконавчого провадження ВП №53009199 від 29.11.2016 року самостійно зазначено, що заява про примусове виконання Постанови №207/1007 від 30.07.2015 року подана лише 29.11.2016 року, в сукупності зібраних доказів та те, що відповідачем не доведено та судом не встановлено правомірності винесення оскаржуваної постанови, суд приходить до переконливого висновку, що даний адміністративний позов слід задовольнити повністю.

На підставі наведеного та керуючись статтями 5,6,9,77,78,90,134,139,205,243-246 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області в особі Перечинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального юстиції в Закарпатській області, третя особа Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання незаконною та скасування постанови- задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження від 29.11.2016 року ВП №53009199.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

СуддяОСОБА_3