Справа № 295/13477/17
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2018-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Слюсарчук Н.Ф.
Суддя-доповідач:Моніч Б.С.
УХВАЛА

"17" січня 2018 р. Справа № 295/13477/17

Суддя Житомирського апеляційного адміністративного суду Моніч Б.С., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на постанову Богунського районного суду м. Житомира від "06" грудня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Постановою Богунського районного суду м. Житомира від 06 грудня 2017 року позов задоволено.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.
Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, а саме: апелянтом не сплачено судовий збір та не надано доказів, які б підтверджували наявність правових підстав для його звільнення від сплати судового збору.
Разом з тим, в апеляційній скарзі Міністерством оборони України заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення за наслідками перегляду справи судом апеляційної інстанції.
Вирішуючи питання щодо сплати судового збору, суддя вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч.1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в апеляційній скарзі, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.
У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.
Разом з тим, відповідачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану ним апеляційної скарги у встановленому законом порядку.
З огляду на зазначене, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.
Відповідно Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно вимог підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України №3674-VI від 08.07.2011 року "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на період подання адміністративного позову до суду першої інстанції, а саме 26.04.2017 року) визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Відповідно вимог підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України №3674-VI від 08.07.2011 року "Про судовий збір" ( в редакції з 15.12.2017 р.) визначено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.
Розмір судового збору, який має бути сплачено апелянтом за подання апеляційної скарги, становить 960 гривень (640 гривень х 150%).
Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами: рахунок 1002, найменування отримувача УДКСУ у м. Житомирі, банк отримувача ГУДКСУ у Житомирській області, МФО 811039, код ЄДРПОУ отримувача 38035726, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
При заповненні платіжного документа у графі "Код платника" платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.
Документ про сплату судового збору подається тільки в оригіналі.
Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.
Крім того з матеріалів справи встановлено, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне провадження.
Справа №295/13477/17 до Житомирського апеляційного адміністративно суду надійшла 16.01.2018 року.
З 15.12.2017 року діє КАС України у редакції Закону № 2147-19.
Статтею 295 КАС України в редакції Закону № 2147-19 встановлено строк на апеляційне оскарження, а саме:
1. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
2. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:
1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
3. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Однак згідно п.13 перехідних положень КАС України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 р. судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання ним чинності.
Згідно ч.2 ст.186 КАС України (в редакції до 15.12.2017 року) апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.
Встановлено, що постанову від 06.12.2017 року ухвалено у порядку скороченого провадження. Таким чином, строк оскарження постанови почав перебіг з моменту її отримання.
Копію вказаної постанови отримано Міністерством оборони України 12.12.2017 року згідно рекомендованого повідомлення про вручення. Апеляційну скаргу відповідачем подано 26.12.2017р., згідно штампу на конверті, тобто з пропуском встановленого законом строку, строк сплинув 22.12.2017 року.
Відповідачем порушено клопотання про поновлення пропущеного строку, однак без будь якого обгрунтування та посилань на обставини, які перешкоджали відповідачу вчасно подати апеляційну скаргу.
Отже, заявником не наведено обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами і які зумовили неможливість своєчасного звернення із апеляційною скаргою.
Таким чином, пропуск строку суддею визнаються неповажними.
Згідно з ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
З урахуванням викладеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наданням строку для усунення недоліків, шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження постанови.
Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Міністерству оборони України в задоволенні клопотання про поновлення пропуску строку апеляційного оскарження постанови Богунського районного суду м. Житомира від "06" грудня 2017 р. у справі № 295/13477/17.
Апеляційну скаргу Міністерства оборони України залишити без руху.
Надати Міністерство оборони України десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.
Копію даної ухвали надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу, - невідкладно.
Роз`яснити Міністерству оборони України, що у випадку не подання документу про сплату судового збору у встановлений строк, апеляційна скарга буде повернута, а у випадку не подання клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення, суддею буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Б.С. Моніч