Справа № 2-а/307/51/17
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2018-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2018 рокуЛьвів№ 876/278/18

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Гінди О.М., Ніколіна В.В.

за участю секретаря судового засідання Андрушківа І.Я.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Тячівського районного суду Закарпатської області від 29 листопада 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бобер Юрій Юрійович про визнання протиправною та скасування постанови,-

суддя (судді) в суді першої інстанції - Чопик В.В.,

час ухвалення рішення - 15:40:52 год.,

місце ухвалення рішення - м. Тячів,

дата складання повного тексту рішення - не вказана,

В С Т А Н О В И В:

04 травня 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бобер Ю.Ю. від 19 квітня 2017 року № 77/1007 щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 96 КУпАП, а провадження в справі закрити у зв'язку із відсутністю у його діях події і складу адміністративного правопорушення.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Бобер Ю.Ю. порушено вимоги ст.ст. 245, 268, 280, 283 ч.1-2 та ст. 293, а саме: йому не роз'яснено права передбачені ст. 268 КУпАП; у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено чи пропонувалося надати пояснення з приводу вчинення адміністративного правопорушення; не зазначено саме пояснення ОСОБА_1 з приводу вчиненого адміністративного правопорушення. Також, у постанові не зазначені обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, як і не зазначено на підставі яких досліджених доказів головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ в Закарпатській області Бобер Ю.Ю. при винесенні оскаржуваної постанови дійшов до переконання про винність позивача та накладеного адміністративного стягнення у вигляді максимального розміру штрафу, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП. Крім цього, зазначає, що є уродженцем та мешканцем с. Нижня Апша, Тячівського району, за походженням етнічний румун, рівень володіння державною мовою не забезпечує розуміння юридичної термінології. Внаслідок вказаних порушень вимог закону під час розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП, постанова від 19 квітня 2017 року №77/1007 є незаконною та необґрунтованою, а викладені у ній висновки, зроблені без повного, всебічного та об'єктивного з'ясування всіх обставин по справі, не ґрунтуються на вимогах ст.ст. 33 та 280 КУпАП.

Постановою Тячівського районного суду Закарпатської області від 29 листопада 2017 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постанова суду першої інстанції мотивована тим, що протокол про адміністративне правопорушення, на підставі якого винесено оскаржувану постанову, складений відповідно до встановлених КУпАП вимог та затвердженої форми, а також отриманий особисто позивачем в день його складання, про що свідчить його особистий підпис. Також, органом державного архітектурно-будівельного контролю забезпечено позивачу достатньо часу для можливості в разі потреби скористатися правовою допомогою та допомогою перекладача. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення оскаржуваної постанови посадовою особою з'ясовано всі передбачені ст. 280 КУпАП факти, що не зобов'язує викладати інформацію про це в самому тексті постанови, та накладено мінімальний розмір штрафу відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Не погодившись з прийнятою постановою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою адміністративний позов задовольнити.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова є незаконною та необґрунтованою, прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що протокол та оскаржувана постанова не відповідають вимогам закону. Вважає, що відповідачем протиправно не зазначено у постанові по справі про адміністративне правопорушення обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, на підставі яких інспектор будівельного нагляду дійшов до переконання про винність позивача та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді максимального розміру штрафу. Крім цього, як зміст протоколу, так і зміст постанови відповідача не містять даних, якими було б встановлено, що ОСОБА_1 є посадовою особою об'єкта будівництва, тому на нього протиправно накладено штраф передбачений ч. 1 ст. 96 КУпАП як на посадову особу.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду, а тому у відповідності до ч. 4 ст. 229, ч. 3 ст. 268 КАС України розгляд справи проведено у їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 03 квітня 2017 року №140/1007 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Закарпатській області Бобер Ю.Ю. здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1. За наслідками вказаної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 квітня 2017 року № 140/1007 та протокол про адміністративне правопорушення від 10 квітня 2017 року, згідно яких ОСОБА_1 здійснив будівництво комплексу будівель невизначеного призначення та будівель сушки для деревини без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме: проектної документації та зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт(а.с.6-8).

На підставі вказаного протоколу 19 квітня 2017 року головним інспектором винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №77/1007(а.с.9-10). Згідно з вказаною постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн. З оскаржуваної постанови слідує, що діями позивача порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та абз. 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466, які проявилися у здійсненні будівництва комплексу будівель невизначеного призначення та будівель сушки для деревини, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме: проектної документації та зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1.

Приймаючи оскаржувану постанову суд першої інстанції прийшов до висновку про безпідставність позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обгрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність,яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративна відповідальність.

Згідно із ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, відповідно до ст. 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ч. 1 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно із п. п. 3, 11, 16 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та інші повноваження визначені відповідно до вказаного порядку та встановленого законодавства України. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Також, пунктом 2 частини 12 вищевказаної статті передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно ч. 1 ст. 36 того ж Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Абзацом 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466, передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

З матеріалів справи слідує, що на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 03 квітня 2017 року №140/1007, посадовою особою Управління Державного архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області проведено позапланову перевірку об'єктів будівництва за адресою: АДРЕСА_1. За наслідками вказаної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 квітня 2017 року № 140/1007 та протокол про адміністративне правопорушення від 10 квітня 2017 року, згідно яких ОСОБА_1 здійснив будівництво комплексу будівель невизначеного призначення та будівель сушки для деревини без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме: проектної документації та зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушив вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та абз. 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466 (а.с.6-8).

На підставі вказаного протоколу 19 квітня 2017 року головним інспектором винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №77/1007 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП та накладено на нього стягнення в сумі 850,00 грн(а.с.9-10)

Додатками 5 та 6 до Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2012 року №240(зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 липня 2012 року за № 1116/21428) затверджено форми Протоколу про адміністративне правопорушення та Постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Матеріалами справи підтверджується, що протокол про адміністративне правопорушення, на підставі якого винесено оскаржувану постанову, складений відповідно до встановлених Кодексом України про адміністративні правопорушення вимог та затвердженої форми. Зокрема, даною формою і передбачено проставляння підпису в протоколі, як підтвердження про ознайомлення його з положеннями статті 268 КУпАП та частини 3 статті 10, статті 63 Конституції України.

З наявного в матеріалах справи протоколу про адміністративне правопорушення від 10 квітня 2017 року слідує, що підпис у протоколі проставлений особисто позивачем, що слід вважати як ознайомлення його з положеннями ст. 268 КУпАП та ч. 3 ст. 10, ст. 63 Конституції України. Під час отримання протоколу позивач будь-яких заяв чи скарг не зазначав. Також, позивачем не були заявлені вимоги про забезпечення йому перекладача та надання можливості скористатися правовою допомогою адвоката.

Твердження позивача про те, що у протоколі про адміністративне правопорушення від 10 квітня 2017 року не зазначено чи пропонувалось позивачу надати пояснення з приводу вчинення адміністративного правопорушення, не зазначено саме пояснення позивача з приводу вчиненого адміністративного правопорушення, та чи відмовився позивач від дачі пояснень, не слід брати до уваги, оскільки ст. 268 КУпАП встановлює право особи на надання письмових пояснень і зауважень щодо змісту протоколу, однак в разі відсутності таких, не зобов'язує зазначати про це у протоколі. Відмітка робиться тільки про відмову особи від підписання протоколу, в разі, якщо має місце такий факт. Так як зазначалось вище, протокол про адміністративне правопорушення підписано та отримано особисто позивачем в день його складання, що підтверджується його особистим підписом.

Стосовно доводів позивача про неврахування пом'якшуючих обставин відповідачем при визначенні розміру штрафу, то колегія суддів такі вважає безпідставними, оскільки відповідно до постанови по справі про адміністративне правопорушення від 19 квітня 2017 року №77/100 до позивача застосовано мінімальний розмір штрафу, передбачений ч.1 ст. 96 КУпАП, а саме в розмірі на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 850 грн.

Щодо твердження позивача про те, що відповідачем протиправно застосовано до нього санкцію як до посадової особи підприємства, то колегія суддів вважає такі необґрунтованими, і зазначає, що той факт, що позивач ОСОБА_1 є посадовою особою МПП «Ліса» підтверджується матеріалами справи, а саме підписом ОСОБА_1 в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ,будівельних норм, держаних стандартів і правил від 10 квітня 2017 року(а.с.6 на звороті), відміткою у протоколі про адміністративне правопорушення від 10 квітня 2017 року(а.с.7), а також не заперечується самим позивачем.

Враховуючи наведені вище обставини та положення норм законодавства, колегія суддів вважає правильним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що оскаржувана постанова відповідача прийнята з дотриманням вимог закону, а факт вчинення позивачем зазначеного правопорушення підтверджено належними та допустимими доказами.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржувану постанову слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 268, ст. 272, ст. 286, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Тячівського районного суду Закарпатської області від 29 листопада 2017 року у справі № 307/1162/17 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін