Справа № 826/960/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2017-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

28 грудня 2017 року справа №826/960/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Яцюти М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС)
доПриватного підприємства "Максі Паритет" (далі по тексту - відповідач, ПП "Максі Паритет")
треті особи1. Товариство з обмеженою відповідальністю "БЬЮТОН" (далі по тексту - третя особа 1, ТОВ "БЬЮТОН") 2. Публічне акціонерне товариство "АКЦЕНТ-БАНК" (далі по тексту - третя особа 2, ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК")
прозастосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача за адресою: вулиця Попудренко, 52 у Деснянському районі міста Києва, та визначення способу виконання судового рішення у порядку, передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень ПП "Максі Паритет" за адресою: вулиця Попудренко, 52 у Деснянському районі міста Києва
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає, що ПП "Максі Паритет" у своїй діяльності допускає порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовано в акті перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 23 грудня 2016 року №29/417; у свою чергу виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2017 року відкрито скорочене провадження в адміністративній справі №826/960/17.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 липня 2017 року адміністративну справу №826/960/17 призначено до судового розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 вересня 2017 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють вимог на предмет спору, на стороні відповідача ТОВ "БЬЮТОН" та ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК".

Відповідач подав до суду письмове заперечення проти позову, у якому зазначив про відсутність підстав для звернення до суду, про неправомірність призначення перевірки, про порушення порядку проведення перевірки, про відсутність фактичних дій з проведення перевірки підприємства та про неправомірність способу виконання судового рішення згідно з наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", оскільки вказаний наказ скасовано; на думку відповідача, надати докази на підтвердження усунення нібито виявлених порушень неможливо ,адже перевірка не проводилась, а зазначені порушення не відповідають дійсності, оскільки були відсутні у ПП "Максі Паритет" на день проведення перевірки, в підтвердження чого надав суду копії відповідних документів.

Крім того, відповідач зазначив, що перевірені приміщення здаються позивачем в оренду ТОВ "БЬЮТОН" та ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК", а тому обов'язок щодо забезпечення дотримання на об'єкті вимог діючого законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту покладений на вказаних орендарів, а ПП "Максі Паритет" не може відповідати за порушення пожежної безпеки на об'єктах, переданих в оренду.

Третя особа 1 подала заперечення на адміністративний позов, у якому зазначила про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, тому що співробітники Деснянського РУ ГУ ДСНС в орендовані ТОВ "БЬЮТОН" приміщення не приходили, перевірки не проводили.

Третя особа 2 письмових пояснень з приводу заявлених позовних вимог до суду не надала.

В судовому засіданні 13 листопада 2017 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечив; представники третіх осіб до суду не прибули, у зв'язку із чим, на підставі частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року №2147-VIII, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, виклавши його в новій редакції.

Відповідно до підпункту 10 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Деснянським районним управлінням ГУ ДСНС у місті Києві складено акт №29/417 за результатами проведення планової перевірки щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ПП "Максі Паритет" від 23 грудня 2016 року (далі по тексту - акт перевірки).

Як вбачається з акта перевірки, перевірено приміщення ПП "Максі Паритет" по вул. Попудренка, 52, м. Київ, як суб'єкта господарювання з високим ризиком від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки, на підставі наказу ГУ ДСНС від 15 листопада 2016 року №510, у період з 22 грудня по 23 грудня 2016 року.

В акті перевірки зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме норм Правил пожежної безпеки в Україні, ДБН В.2.5-56:2014, ДБН В2.5.-67:2013, ДБН В.2.2-9-2009, ДБН В.1.1-7-2002, зокрема: над дверима евакуаційних виходів не встановлені світлові покажчики "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключені до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення; на шляхах евакуації на рівні 1-го поверху влаштовані турнікети; приміщення не обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації; приміщення обладнані несертифікованими пожежними сповіщувачами; а приміщеннях із застосуванням комп'ютерної техніки не встановлені димові пожежні сповіщувачі; приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв'язком; сигнал від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого пожежного спостереження; повітропроводи вентиляційної системи не виконані з класом вогнетривкості ЕІ-30; приміщення не забезпеченні первинними засобами пожежогасіння; не проведено технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів; щомісячно не перевірено надійність переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання; керівник та посадова особа, що згідно наказу призначена відповідальною за пожежну безпеку на об'єкті, не пройшли навчання та перевірку з питань пожежної безпеки; двері електрощитової, складських (підсобних) приміщень не виконані протипожежними з класом вогнестійкості ЕІ 30 та сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО; допускається замикання евакуаційних дверей поверхів будівлі таким чином, що важко відчиняються двері; на проїздах й проходах будівлі встановлено паркани; не проведено замір опору ізоляції електричних мереж та електроустановок; не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів (кабелів) за підвісними стелями; в приміщеннях допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 метру від електроустаткування; у приміщеннях використовуються тимчасові дільниці електромережі з порушенням вимог ПУЕ; у приміщеннях допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами); у приміщеннях допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Частиною четвертою статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з частиною п'ятою статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно пункту 6 вказаного Положення ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи із системного аналізу вказаних положень законодавства, суд приходить до висновку, що можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає за результатами перевірки суб'єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Досліджуючи наявність підстав для повного зупинення експлуатації приміщень ПП "Максі Паритет" за адресою: вулиця Попудренко, 52 у Деснянському районі міста Києва, у порядку, передбаченому наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", суд виходить із наступних міркувань.

У письмовому запереченні проти позову ПП "Максі Паритет" зазначає, що звертатись до адміністративного суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд окремих приміщень має право лише центральний орган виконавчої влади, що здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки - Державна служба України з надзвичайних ситуацій, разом з тим, як обґрунтовано вище, згідно з пунктом 6 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013, ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні, а тому вважає, що звернення ГУ ДСНС до адміністративного суду із позовом про застосування заходів реагування не суперечить чинному законодавству.

Частина дванадцята статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлює, що перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб'єкта господарювання).

Відповідно до частини першої статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Протягом одного року проведення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб'єкта господарювання не допускається.

План здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинен містити конкретні календарні дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

План здійснення заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період оприлюднюється на офіційному веб-сайті органу державного нагляду (контролю) не пізніше ніж за 10 днів до початку відповідного планового періоду.

Згідно з частиною четвертою статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Відповідно до частин першої-третьої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

За правилами частини п'ятої статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Таки чином, виходячи із наведених правових норм, слідує, що планова перевірка ПП "Максі Паритет" у межах спірних правовідносин повинна здійснюватись відповідно до річного або квартального плану, затвердженого органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому, за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу, на підставі відповідного наказу та посвідчення.

Наявні у справі докази підтверджують, що згідно з наказом ГУ ДСНС від 15 листопада 2016 року №510 "Про проведення планових перевірок" на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку проведення планових (позапланових) перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, затвердженого наказом МВС України від 02 листопада 2015 року №1337, із урахуванням Плану комплексних заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2016 рік, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 30 листопада 2015 року №1553, наказано, у тому числі начальникам районних управлінь ГУ ДСНС, організувати та забезпечити проведення у грудні 2016 року планових перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки згідно з графіком (додатки 1-12).

У додатку 3 до вказаного наказу зазначено про необхідність проведення перевірки ПП "Максі Паритет" за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 52, ступні ризику високий, у термін 05-23 грудня 2016 року.

Як підтверджує копія повідомлення про вручення поштового відправлення, повідомлення про проведення планової перевірки від 15 листопада 2016 року №29/371 направлено на адресу відповідача - Попкову, 15 листопада 2016 року, та отримане представником відповідача 21 листопада 2016 року.

Деснянським районним управлінням ГУ ДСНС видано посвідчення на проведення перевірки від 01 грудня 2016 року №29/405, яке вручено директору ПП "Максі Паритет" Биченко Б.В. 22 грудня 2016 року.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідач не надав суду відповідного річного або квартального плану, до якого включено ПП "Максі Паритет".

У свою чергу, дослідивши План комплексних заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2016 рік, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 30 листопада 2015 року №1553, суд встановив відсутність у ньому ПП "Максі Паритет", що вказує на незаконність призначення та проведення перевірки відповідача згідно з наказом ГУ ДСНС від 15 листопада 2016 року №510 "Про проведення планових перевірок" та нівелює усі подальші дії, вчинені на за наслідками її проведення.

Крім того, відповідач зазначає, що Попков не є співробітником ПП "Максі Паритет", а тому останнє не може вважатись належним чином повідомленим про проведення перевірки; і, що, отримавши посвідчення, директор підприємства повідомив, що не допускає до перевірки посадових осіб Деснянського РУ ГУ ДСНС, у зв'язку із чим ці особи покинули будівлю по вул. Попудренка, 52, про що також свідчить журнал реєстрації перевірок.

Суд встановив, що у журналі реєстрації перевірок №1 ПП "Максі Паритет" відсутній запис про проведення планової перевірки Деснянським районним управлінням ГУ ДСНС, що суперечить вимогам частини дванадцятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Крім того, згідно з частиною шостою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Проте, суд звертає увагу, що акт перевірки не підписаний уповноваженим представником ПП "Максі Паритет", а докази відмови від писання акта перевірки або вручення примірника акта у справі відсутні; натомість примірник акта перевірки направлено відповідачу поштою.

Наведене дає суду підстави сумніватися у фактичному проведення перевірки за місцем провадження господарської діяльності ПП "Максі Паритет".

Суд також погоджується із доводами позивача про заборону проведення перевірок відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII.

Так, пунктом 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII установлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України.

Зазначене обмеження не поширюється:

- з 1 січня 2015 року на перевірки суб'єктів господарювання, що ввозять на митну територію України та/або виробляють та/або реалізують підакцизні товари, на перевірки дотримання норм законодавства з питань наявності ліцензій, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, відшкодування податку на додану вартість;

- з 1 липня 2015 року на перевірки платників єдиного податку другої і третьої (фізичні особи - підприємці) груп, крім тих, які здійснюють діяльність на ринках, продаж товарів у дрібнороздрібній торговельній мережі через засоби пересувної мережі, за винятком платників єдиного податку, визначених пунктом 27 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, з питань дотримання порядку застосування реєстраторів розрахункових операцій.

Таким чином, з прийняттям Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII встановлено заборону у 2015 та 2016 роках на проведення перевірок контролюючими органами установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік без дозволу Кабінету Міністрів України, окрім як за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України.

При цьому суд звертає увагу, що застосоване у пункті 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII поняття "контролюючі органи" стосується усіх контролюючих органів, тобто органів, які здійснюють державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності згідно із Законом України від "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", яким визначено, що державний нагляд ((контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року №20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13 серпня 2014 року №408 "Питання запровадження обмежень на проведення перевірок державними інспекціями та іншими контролюючими органами", що є чинною на момент вирішення спору, затверджено Перелік державних інспекцій та інших контролюючих органів, яким надаватиметься дозвіл Кабінету Міністрів України на проведення перевірок підприємств, установ, організацій, фізичних осіб - підприємців, до яких, зокрема належить ДСНС.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ДСНС належить до переліку контролюючих органів, які мають право на проведення перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за виключенням випадків, передбачених пунктом 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII.

Проте, суд звертає увагу, що позивач не надав доказів, які б підтверджували, що ПП "Максі-Паритет" за попередній 2015 рік мало обсяг доходу більше 20 мільйонів гривень, а тому перевірка позивача може бути проведена лише з дозволу Кабінету Міністрів України.

Доказів наявності інших обставин, які надають право позивачу провести перевірку ПП "Максі-Паритет" без отримання дозволу Кабінету Міністрів України, а саме: за заявкою позивача щодо його перевірки, рішення суду про проведення перевірки або відповідне рішення щодо проведення перевірки ПП "Максі-Паритет" з вимогами Кримінального процесуального кодексу України, позивач до суду не надав.

При цьому суд не приймає до уваги доводи позивача про поширення обмежень пункту 3 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" від 28 грудня 2014 року №71-VIII, лише на відносини справляння податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, та звертає увагу, що вказана правова норма не є зміною чи доповненням до Податкового кодексу України, а її дія розповсюджується на всі контролюючі органи, що підтримано також Вищим адміністративним судом України в ухвалах від 04 січня 2016 року у справі №К/800/54487/15, від 23 травня 2017 року у справі №К/800/12954/17.

Щодо зафіксованих в акті перевірки порушень вимог техногенної та пожежної безпеки суд звертає увагу на наступне.

Згідно з договором №15-09 оренди нежитлового приміщення від 10 грудня 2014 року, укладеного із ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК" (орендар), ПП "Максі Паритет" передало орендарю у тимчасове платне користування нежитлове приміщення в будівлі корпусу "А" за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 52, площею 107,0 кв. м., а саме: кімнати №№3, 49 та частини кімнат №№16, 17 на цокольному поверсі.

При цьому підпункт "о" підпункту 3.2.2 пункту 3.2 вказаного договору зобов'язує орендаря встановити в орендованому приміщенні протипожежну сигналізацію за свій рахунок, якщо така відсутня, без подальшого відшкодування витрат орендодавцем.

У свою чергу ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК" укладено із ТОВ "Венбест" договір №326-ПСТО про спостереження за спрацюванням засобів пожежної сигналізації та технічне обслуговування установки пожежної сигналізації від 01 лютого 2013 року, додатком до якого є інструкція про порядок експлуатації установки автоматичної пожежної сигналізації та системи зв'язку.

ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК" зареєстровано у Державній службі України надзвичайних ситуацій 08 червня 2017 року за №692 декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки на приміщення за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 52, загальною площею 107,0 кв. м.

Інша частина приміщення за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 52, загальною площею 11 490,1 кв. м., а саме: корпус "А" - підвальний поверх, цокольний поверх, перший-дев'ятий поверхи та надбудова (1, 2), корпус "Б" - підвальний поверх, перший поверх, другий поверх (1 світло), другий поверх (2 світло + конференцзал), позивач передав у оренду ТОВ "БЬЮТОН" на підставі договору №16-150 оренди нежитлового приміщення від 01 вересня 2016 року.

За умовами даного договору (підпункти 9-11 підпункту 4.2.2 пункту 4.2) орендар зобов'язаний забезпечити функціонування та утримання мереж низького струму, включаючи (та не обмежуючись) пожежну сигналізацію, контроль доступу, відеоспостереження, телефонну мережу, комп'ютерну мережу, мобільний зв'язок; забезпечити дотримання на об'єкті вимог діючого законодавства України у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту, зокрема вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки Україні та інших нормативно-правових актів; забезпечити отримання декларації відповідності матеріально-технічної бази відповідно до вимог законодавства з питань пожежної безпеки.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки передбачено, що у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об'єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов'язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об'єкті оренди.

Враховуючи, що дотримання правил та вжиття заходів протипожежної безпеки є обов'язком ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК", ТОВ "БЬЮТОН", що ними не заперечується, відповідач не може відповідати за порушення пожежної безпеки на об'єктах, переданих в оренду, а за наявності не усунених порушень, позивач не позбавлений права пред'явити відповіді вимоги безпосередньо до порушників.

У свою чергу, відповідачем на спростування встановлених порушень щодо орендованого приміщення за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 52, надано копії наступних документів: договір на виконання робіт з розробки проекту на монтаж автоматичної пожежної сигналізації №ДГ-0133 від 25 березня 2016 року; акт №ОУ- 0600430 приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) за червень 2016 року; робочий проект система пожежної сигналізації та оповіщення людей про пожежу з додатками; договір про виконання робіт з монтажу приладів автоматичної пожежної сигналізації №ДГ-0131 від 25 березня 2016 року; акт №303/2016-К приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2016 року з виконання робіт з монтажу автоматичної системи пожежної сигналізації ПП "Максі Паритет"; підсумкова відомість ресурсів об'єкт: кімната №23, 24, 28, 27, 26, 30 29, 36, 37, 38, 39. 40, 41, 42, 43 на 1-му поверсі, м. Київ, вул. Попудренка, 52 (витрати - за прийнятими нормами); довідка про вартість виконаних будівельних робіт на витрати за вересень 2016 року; технічний звіт №187/16 про проведення електровимірювальних та випробувальних робіт електрообладнання та електроустаткування відповідно до вимог ПУЕ та ПТЕЕС від 06 грудня 2016 року; витяг з бази даних міського земельного кадастру станом на 22 червня 2017 року, реєстр земельних ділянок; наказ №2-ОП від 01 вересня 2016 року "Про організацію протипожежного режиму на ПП "Максі Паритет"; наказ №08-ОП від 01 вересня 2016 року "Про затвердження та введення в дію інструкцій з пожежної безпеки в ПП "Максі Паритет"; інструкція з пожежної безпеки №01/ПБ про заходи пожежної безпеки для службових приміщень (офісів); інструкція з пожежної безпеки №02/ПБ про забезпечення протипожежного режиму; інструкція про заходи пожежної безпеки для побутових приміщень №03/ПБ; інструкція №04/ПБ загально об'єктова про заходи пожежної безпеки; інструкція №05/ПБ вступного інструктажу з пожежної безпеки; інструкція №06/ПБ порядок організації експлуатація і обслуговування наявних технічних засобів протипожежного захисту; інструкція №07/ПБ порядок проведення тимчасових вогневих робіт; інструкція №08/ПБ дії працівників у разі виникнення пожежі; інструкція №09/ПБ з експлуатації внутрішнього протипожежного водопроводу; інструкція №10/ПБ про заходи пожежної безпеки в приміщеннях установ та організацій з масовим перебуванням людей; інструкція №11/ПБ заходи протипожежної безпеки при виконані робіт, пов'язаних з ремонтом, обслуговуванням електрообладнання; інструкція №12/ПБ по застосуванню первинних засобів пожежогасіння, їх утримання, зберігання; інструкція №13/ПБ обов'язки керівників підприємств, установ та організацій щодо забезпечення пожежної безпеки; інструкція №14/ПБ правила гасіння пожежі; інструкція №15/ПБ про заходи пожежної безпеки для складських приміщень; наказ №Ю-ОП від 01 вересня 2016 року "Про призначення відповідальної особи за електробезпеку в ПП "Максі Паритет"; журнал реєстрації інструктажів з питань пожежної безпеки від 01 вересня 2016 року.

Відповідач також надав копії фотознімків об'єкта перевірки, але в іншому ракурсі, ніж надав позивач, з яких вбачається, що біля дверей присутні світлові покажчики з написом "Вихід", що двері відкриваються в напрямку виходу та виходи не захаращені.

Суд звертає увагу, що відповідно до положень частин першої-третьої статті 57 Кодексу цивільного захисту України, який набрав чинності 21 листопада 2012 року, виробничі, жилі, інші будівлі та споруди, обладнання, транспортні засоби, що вводяться в дію чи експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції або технічного переоснащення, а також технологічні процеси та продукція повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з пожежної безпеки.

Початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб'єктом господарювання об'єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб'єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб'єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об'єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).

Позитивний висновок за результатами оцінки протипожежного стану надається до початку роботи новоутворених підприємств, до початку використання суб'єктом господарювання об'єктів нерухомості, за відсутності фактів порушення правил пожежної безпеки та діє до реєстрації декларації.

Отже, зазначені правові норми застосовуються до об'єктів, які проектуються, будуються, отруюються та розпочинають свою діяльність; разом з тим, позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що належні ПП "Максі Паритет" будівлі відносяться до новоутворених; зі свого боку відповідач стверджує, що придбав спірні будівлі та розпочав роботу до набрання чинності Кодексом цивільного захисту України.

Додатково суд зазначає про неможливість визначення способу виконання рішення у вигляді відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері на підставі норм Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів, затвердженої наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 21 жовтня 2004 року №130, оскільки така Інструкція втратила чинність.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПП "Максі Паритет" за адресою: вулиця Попудренко, 52 у Деснянському районі міста Києва та про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ГУ ДСНС.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13; ідентифікаційний код 38620155) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.А. Кузьменко