Справа № 804/8742/17
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2018-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 січня 2018 р. 804/8742/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальник В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Вільногірська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

15.12.2017 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального закладу «Вільногірська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) обєкта, а саме: будівлі Комунального закладу «Вільногірська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради () за адресою: Дніпропетровська область, м. Вільногірськ, пр. Устенка, 72, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобовязання зупинити експлуатацію вищезазначеного обєкта.

Ухвалою судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2017 року було відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору, адміністративний позов залишено без руху та повідомлено позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 5 (пяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору за подання даного позову.

10.01.2018 року представником Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до суду подана заява про усунення недоліків, в якій позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору. Також просив, у разі відмови у задоволенні клопотання про відстроченні сплати судового збору, продовжити процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви по справі.

Розглянувши заяву щодо усунення недоліків позовної заяви, суд зазначає про відсутність підстав повторного розгляду заяви про відстроченні сплати судового збору, оскільки ухвалою від 19.12.2017 року у задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору було відмовлено позивачу з тих самих підстав, які зазначені і в заяві від 15.12.2017 року.

Вирішуючи заяву в частині звільнення від сплати судового збору, суд виходить із того, що відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується із положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Частина друга цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як зазначив у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року (36722122), від 15 квітня 2014 року (38331796), від 29 липня 2014 року (39942890).

Доводи заяви про звільнення від сплати судового збору не містять доказів, що підтверджують неспроможність позивача як субєкта владних повноважень сплатити судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як субєкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

З огляду на викладені обставини, суд не знайшов обґрунтованих підстав для задоволення заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки позивачем як субєктом владних повноважень подана до адміністративного суду позовна заява на виконання покладених на нього функцій та завдань, а відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення від законодавчо встановленого обовязку зі сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, які суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальним правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.121 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про звільнення сплати судового збору відмовити.

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 22 січня 2018 року.

Запропонувати позивачу у строк до 22 січня 2018 року усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Копію ухали направити Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили згідно зі ст. 256 КАС України.

Суддя ОСОБА_1