Справа № 806/1723/17
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2017-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2017 року м. Житомир справа № 806/1723/17

категорія 12.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Липи В.А., суддів Черняхович І.Е., Капинос О.В.,

секретар судового засідання Климчук К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України, треті особи: Державна екологічна інспекція у Житомирській області, ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, скасування наказів,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної екологічної інспекції України,треті особи: Державна екологічна інспекція у Житомирській області, ОСОБА_2 з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог про визнання дій протиправними, скасування наказів.

В обґрунтування позову зазначив, що накази Державної екологічної інспекції України від 30 травня 2017 року №527, від 31 травня 2017 р. №531, від 12.10.2017 року №384-0, від 12.10.2017 №660, від 13.10.2017 №387-0 є протиправними, оскільки прийняті без урахування всіх обставин справи, що мають значення для прийняття відповідних рішень.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений вчасно і належними чином. Через канцелярію суду надав клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, з'ясувавши думку учасників справи щодо відкладення розгляду справи, відмовляє у задоволенні клопотання про відкладення.

Представник третьої особи - Державної екологічної інспекції у Житомирській області у судовому засіданні проти позову заперечував з мотивів, викладених в письмових запереченнях.

Третя особа - ОСОБА_2 в судовому засіданні проти позову заперечував з мотивів, викладених в письмових запереченнях.

Суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за даною явкою учасників справи.

Заслухавши пояснення представників сторін та третіх осіб дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов'язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

18 квітня 2017 року Т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України ОСОБА_3 винесено наказ № 496 «Про проведення перевірки Держекоінспекції у Житомирській області».

Відповідно до зазначеного наказу проведено перевірку організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекцію у Житомирській області завдань у 2016 році та І квартал 2017 року.

Так, за наслідками проведення перевірки Комісією з проведення перевірки складено «Акт перевірки організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекцію у Житомирській області завдань у 2016 році та І кварталі 2017 року» (далі-Акт перевірки)

Пунктом 1 Акту перевірки, зазначено перевищення начальником повноважень Держекоінспеції в частині знищення конфіскованого майна (браконьєрських засобів, сіток та ін.).

В ході судового розгляду, встановлено, що Держекоінспекцією у Житомирській області з ТОВ «Еко-Захист-Україна» укладено Договір зберігання вилученого та конфіскованого майна від 5 вересня 2015 року, згідно якого по актах прийому-передачі передавалися сітки та інші засоби для зберігання та подальшої утилізації.

З наведеного вбачається, що Держекоінспекція у Житомирській області передала вилучене та конфісковане майно на зберігання, а не на знищення, будь-яких дій щодо його знищення та утилізації інспекцією не здійснювалося.

Поміж іншого, Комісією в акті перевірки зроблено висновок (а.с. 121 том 1) щодо порушення вимог пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію в Житомирській області з перевищенням наданих повноважень, яке виявилося в направленні спеціалістів Державної екологічної інспекції в Житомирській області на проведення позапланової перевірки ТОВ «Понінківська картонно-паперова фабрика», яке здійснює діяльність в Хмельницькій області.

Слід відмітити, що дана перевірка товариства проводилася на підставі ухвали слідчого судді Баранівського районного суду Житомирської області у справі №273/543/16-к (а.с.130 том 2), якою проведення перевірки доручено спеціалістам Державної екологічної інспекції в Житомирській області.

Щодо тверджень позивача про перевищення повноважень посадовими особами, уповноваженими на проведення перевірки Держекоінспекції у Житомирській області, суд зазначає слідуюче.

Пунктом 2 наказу №496 від 18 квітня 2017 року затверджено склад комісії з перевірки організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекцію у Житомирській області завдань за перевіряємий період.

З тексту акту перевірки вбачається, що комісією зроблено висновок про вчинення службовими особами Державної екологічної інспекції в Житомирській області порушень, які є дисциплінарними проступками. (а.с.123 том 1)

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або; неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Водночас, ст. 68 Закону України «Про державну службу» ініціювання дисциплінарних проваджень відносить до виключної компетенції субєктів призначення, а визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку стаття 69 цього ж Закону відносить до виключної компетенції дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ, існування яких та їх же компетенція визначена вказаним Законом.

Отже, до завдань комісії з проведення перевірки не відноситься питання ініціювання дисциплінарних проваджень.

В подальшому на підставі Акту перевірки та за наслідками його розгляду 30.05.2017 року видано наказ №527 «Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 Й.», а 31.05.2017 року - №531 «Про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1Й.»

Згідно зі ч. 2 статті 5 Закону України «Про державну службу», відносини, що виникають у звязку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Частиною першою статті 65 Закону України «Про державну службу» визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За змістом ч. 1 ст.66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один з таких видів стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 6 ст. 66 Закону, дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням

дисциплінарної комісії.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (ч. 7 вказаної статті Закону).

Статтею 68 Закону визначено, що дисциплінарні провадження ініціюються субєктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - субєктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - субєктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

У частині 1 статті 71 Закону закріплено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обовязків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обовязково.

Згідно зі ч. ч. 2, 3, 9 ст. 71 Закону, службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі. Тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений субєктом призначення, але не більш як до двох місяців. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. Висновок, складений за результатами проведеного службового розслідування центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, передається Комісії.

Водночас, суд звертає увагу на те, що субєкт призначення в розумінні п. 7 ч. 1 ст. 2 Закону - державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

У свою чергу, пунктом 9 Положення про Державну екологічну інспекцію у Житомирській області визначено, що начальник Держекоінспекції призначається на посаду за погодженням з Міністром екології та природних ресурсів та Головою Житомирської обласної державної адміністрації та звільняється з посади Головою Держекоінспекції України за погодженням з Міністром екології та природних ресурсів.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 не могло бути ініційовано комісією з перевірки організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекцію у Житомирській області завдань.

Разом з цим, слід зазначити, що Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 р. № 950 (далі - Порядок).

Відповідно до цього Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій

держави або місцевого самоврядування може бути проведено службове розслідування:

- у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об'єднанню громадян;

- у разі недодержання ними законодавства про державну службу, службу в

органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства;

- на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри;

- з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або повязаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого субєкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції за рішенням керівника органу, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення.

Аналіз наведених правових норм дає підстави вважати, що ініціювання дисциплінарного провадження та, відповідно, проведення службового розслідування відносно державного службовця можливе лише в разі виявлення дисциплінарного проступку та належних доказів які б свідчили про причетність державного службовця до виявленого дисциплінарного проступку, з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку.

Отже, відповідач під час прийняття наказів від 30 травня 2017 року та 31 травня 2017 року не дотримався принципу обґрунтованості рішення субєкта владних повноважень, який полягає в тому, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, на оцінці всіх фактів та обставин, що мають значення.

Окрім цього, 12.10.2017 року Державною екологічною інспекцією України видано наказ №384-0 ''Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 Й.", яким застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. З резолютивної частини наказу вбачається, що догану застосовано за неналежне виконання посадових обов'язків, а саме: незастосування всіх заходів впливу по факту самовільного влаштування трьох водойм на землях сільськогосподарського призначення у межах прибережної захисної смуги річки Мики (с. Глиниця) та однієї водойми на землях товарного сільгоспвиробництва (с. Нова Юрівка).

Так, як вбачається з оскаржуваного наказу, однією з підстав його видання є подання

дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції України від 31.05.2017 у дисциплінарному провадженні, порушеному на виконання наказу Держексінспекції України від 07.04.2017 №485.

Водночас, у відповідності до ч. 5 ст. 74 ЗУ "Про державну службу" дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести, місяців з дня «явлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його учинення.

Таким чином, оскільки події, що відповідач вважає вчиненням дисциплінарного проступку, мали місце 06.07.2016 року, що підтверджується довідкою від 06.07.2016 р., актами обстеження від 30.10.2014 р., 04.07.2014 р. - дисциплінарне стягнення, окрім інших перелічених порушень при його застосуванні, не може бути застосовано. (а.с.126-129 том 1)

Окрім цього, на підставі ч. 11 ст. 69 ЗУ "Про державну службу" субєкт призначення протягом 10 календарних днів зобовязаний прийняти рішення на підставі пропозиції комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку. Ця ж норма кореспондується з ч. 1 ст. 77 ЗУ "Про державну службу", яка встановлює, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає субєкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій комісії, подання

дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом субєкта призначення.

Отже, наказ Державної екологічної інспекції України від 12.10.2017 року №384-0 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 Б: Й." прийнятий без встановлення всіх обставин, що мали значення для його прийняття.

В подальшому, 12.10.2017 року відповідачем видано наказ №660 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 Й."

З резолютивної частини оскаржуваного наказу вбачається, що дисциплінарне провадження щодо позивача порушено "за фактом порушення бюджетного законодавства через неправомірне списання з балансового рахунку на позабалансовий автомобіля ВАЗ 21213 з державним номером АМ 7491 ВК балансовою вартістю 26846 грн., який був викрадений, без відшкодування завданих збитків в добровільному або примусовому порядку". (а.с.138 том 2)

Слід відмітити, що відповідно до ч. 1 ст. 116 Бюджетного кодексу України порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи інший бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання.

З наведеного вбачається, що рух основних засобів не є порушенням бюджетного законодавства.

Згідно з п. 4 глави IV наказу Міністерства фінансів України №879 від 02.09.2017 року "Про затвердження Положення про інвентаризацію активів та зобовязань" нестача цінностей понад норми природного убутку, а також втрати від псування цінностей списуються з балансу та відносяться на рахунок винних осіб у розмірі, визначеному відповідно до законодавства, у разі якщо винні особи не встановлені, вони зараховуються на позабалансовий рахунок до моменту встановлення винних осіб або закриття справи згідно із законодавством. Автомобіль ВАЗ 21213 (державний номер НОМЕР_1) викрадено 08.02.2016 року та з даного приводу розпочато кримінальне провадження №0001005. На момент прийняття оскаржуваних наказів, винних у викраденні осіб не встановлено, кримінальне провадження не закрито.

Отже, дії щодо зарахування викраденого автомобіля на позабалансовий рахунок здійснено у відповідності до норм чинного законодавства.

13.10.2017 року Державною екологічною інспекцією України, видано наказ №386-о "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 И.", яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби за вчинення дисциплінарного проступку, а саме: прийняття необґрунтованого рішення, що спричинило заподіяння шкоди державному майну. Підставою зазначено подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції України від 13.10.2017 у дисциплінарному провадженні, порушеному на виконання наказу

Держекоінспекції від 12.10.2017 №660, акт "Про відмову від надання пояснення ОСОБА_1Й." від 13.10.2017.

13.10.2017 року відповідачем також видано наказ №387-о "Про звільнення ОСОБА_1 Й.", яким позивача звільнено з посади начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області за вчинення дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення відповідно до пункту 4 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу". Підставою зазначено наказ Держекоінспекції від 13.10.2017 №386-о "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1Й."

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону України "Про державну службу" №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 65 Закону України "Про державну службу" встановлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У ч. 2 ст. 65 цього Закону наводиться вичерпний перелік дисциплінарних проступків.

Так, згідно з ч.1 ст. 66 Закону України "Про державну службу" №889-VІІІ до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Частиною 5 ст.66 цього Закону передбачено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п'ята статті 66 Закону №889-VІІІ).

Припинення державної служби за встановлені порушення може застосовуватися тільки у крайніх випадках, коли дисциплінарний проступок містить ознаки саме такого порушення і заходи дисциплінарного стягнення є недостатніми чи попереднє їх вжиття не дало бажаного результату.

Звільнення з посади державної служби на підставі ч.5 ст.66 Закону №889-VIII є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, а тому неможливість застосування за таке порушення до посадової особи заходів дисциплінарного впливу аж до звільнення має бути мотивовано.

Зі змісту наказу №386-о від 13.10.2017 року, вбачається, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади застосовано, саме за прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило заподіяння шкоди державному майну. Дане визначення дисциплінарного проступку встановлено п. 14 ч.2 ст. 65 Закону №889-VIII, яким визначено, що одним із видів дисциплінарного проступку є: прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.

Окрім іншого, ч.1 ст.71 Закону №889-VIII передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обовязків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обовязково.

Однак, доказів проведення службового розслідування з даного питання суду надано не було.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідачем оскаржувані накази прийняті з порушенням норм чинного законодавства та без врахування всіх обставин, які мали значення для їх прийняття.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправною дію Державної екологічної інспекції України щодо включення до "Акту перевірки організації та забезпечення виконання покладених на Держекоінспекцію у Житомирській області завдань у 2016 році та 1 кварталі 2017 року" недостовірних відомостей, то суд зазначає наступне.

Враховуючи, що висновки зазначеного акту перевірки були покладені в основу прийняття оскаржуваних наказів, правомірність прийняття яких розглядається судом, то суд вважає, що позивач в частині позовних вимог щодо включення до акту перевірки недостовірних відомостей обрав невірний спосіб захисту порушеного права, а тому в цій частині суд відмовляє у задоволенні позову.

Таким чином, із системного аналізу вищевикладених норм та з'ясованих обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним і скасувати наказ В.о. голови Державної екологічної інспекції України від 30 травня 2017 року №527 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1Й.".

Визнати протиправним і скасувати наказ В.о. голови Державної екологічної інспекції України від 31 травня 2017 р. №531 "Про проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1Й.".

Визнати протиправним і скасувати наказ Державної екологічної інспекції України від 12.10.2017 року №384-0 "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1Й.".

Визнати протиправним і скасувати накази Державної екологічної інспекції України від 12.10.2017 №660 "Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1Й." та від 13.10.2017 №387-0 "Про звільнення ОСОБА_1Й."

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області.

Рішення суду у частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Державної екологічної інспекції у Житомирській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Житомирської області допустити до негайного виконання.

У задоволенні решти позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя В.А. Липа

Судді О.В. Капинос

ОСОБА_4

Повне судове рішення складене 29 грудня 2017 року