Справа № 826/17438/17
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2018-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 січня 2018 року м. Київ № 826/17438/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом ОСОБА_1
до Держаної міграційної служби України
про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Держаної міграційної служби України, в якому просить:

- визнати протиправною та не законною бездіяльність Держаної міграційної служби України щодо розгляду скарги на рішення у формі наказу№99 від 01.11.2017 та на повідомленні №30 від 01.11.2017 про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, відносно ОСОБА_1 у строки, визначені законодавством;

- зобов'язати Державну міграційну службу України розглянути скаргу на рішення у формі наказу №99 від 01.11.2017 та на повідомлення №30 від 01.11.2017 про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, відносно ОСОБА_1, у строки встановлені законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Так, у силу п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, в порушення вказаних положень КАС України, матеріали позовної заяви не містять такого підтвердження.

Також, у силу п.п. 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

При цьому, позивач зобов'язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

У контексті наведеного слід зазначити, що відповідно до підходу, висловленому Вищим адміністративним судом України, як судом першої інстанції, відносно дотримання вимог до позовної заяви, зокрема, в ухвалі від 02.01.2015 у справі №800/590/14 (ЄДРСР №42234576), під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти.

При цьому, підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Між тим, недоліком позову є: ненадання до позовної заяви доказів, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги; не зазначення конкретних порушень прав позивача як суб'єкта правовідносин, у яких виник спір; відсутність обставин, якими обґрунтовує позові вимоги, відсутність належного обґрунтування позову.

Аналогічний підхід підтримано Верховним Судом України при перегляді ухвал Вищого адміністративного суду України, як судом першої інстанції, зокрема, в ухвалах Верховного Суду України від 17.03.2015 (ЄДРСР №43382432), від 24.02.2015 (ЄДРСР №43203796), від 27.01.2015 (ЄДРСР №42591485).

Як вбачається зі змісту прохальної частини позовної заяви, предметом оскарження виступає не розгляд Державною міграційною службою України скарги на рішення у формі наказу №99 від 01.11.2017 та на повідомленні №30 від 01.11.2017 про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, відносно ОСОБА_1 у строки, визначені законодавством.

Проте, у матеріалах позовної заяви відсутні докази направлення (вручення) на адресу Державної міграційної служби України вказаної скарги, як і не зазначено про причини неможливості подання суду таких доказів.

Такими чином, позивачу слід надати докази на підтвердження направлення (вручення) на адресу Державної міграційної служби України вказаної скарги або зазначити про причини неможливості їхнього подання.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160 та 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; доказів на підтвердження направлення (вручення) на адресу Державної міграційної служби України скарги на рішення у формі наказу №99 від 01.11.2017 та на повідомленні №30 від 01.11.2017 про відмову в оформленні документів для вирішення питання про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, відносно ОСОБА_1 або зазначити про причини неможливості їхнього подання.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, Окружний адміністративний суд м. Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок