Справа № 826/11261/16
Суддя: Власенкова О.О.
Дата ухвалення: 2018-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 січня 2018 року № 826/11261/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Власенкової О.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (далі також - позивач)

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області

(далі також - відповідач)

про визнання протиправним і скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправним і скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 16.06.2016 про порушення щодо нього дисциплінарного провадження.

Позов вмотивовано тим, що відповідач всупереч статтям 5, 31, 33, 34, 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» прийняв рішення про порушення стосовно позивача дисциплінарного провадження без повідомлення його про дату, час і місце розгляду, без надання для ознайомлення матеріалів дисциплінарного провадження, без виклику на засідання, що, на думку позивача, є свідченням упередженого та однобічного ставлення до нього та є передумовою для прийняття такого ж рішення за результатами дисциплінарного провадження.

У судове засідання 12.01.2018 позивач не прибув, хоча належним чином повідомлений про судове засідання, про причини неприбуття суд не повідомив, жодних заяв чи клопотань до суду не направляв.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач неодноразово ознайомлювався з матеріалами справи, робив її копії, в тому числі й заперечень відповідача на позовну заяву.

Згідно з приписами пункту 1 частини третьої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі неявки в судове засідання учасника справи або його представника без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідач заперечення позовної заяви обґрунтував тим, що статтею 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не встановлено обов'язку дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону під час вирішення питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката повідомляти цього адвоката про дисциплінарну відповідальність, а також особу, яка ініціює питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, про місце день та час відповідного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону. Натомість статтею 40 названого Закону встановлено обов'язок повідомляти адвоката, стосовно якого ініціюється питання про його дисциплінарну відповідальність, а також особу, яка ініціює питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, про місце, день та час відповідного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, на стадії розгляду дисциплінарної справи.

У судове засідання відповідач свого представника не направив, просив розглядати справу за відсутності його представника.

Відповідно до частини дев'ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Хоча в матеріалах справи і міститься клопотання позивача про виклик у судове засідання свідків - відповідних посадових осіб відповідача та про їх допит, суд не вбачає за необхідне задовольнити таке клопотання, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів, щоб вирішити їх без показань свідків.

Ураховуючи викладене суд розглянув справу у письмовому провадженні.

Вирішуючи спір, суд виходить із такого.

На підставі рішення Черкаської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27.2.2012 №83 ОСОБА_1 27.02.2012 видано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №460.

Згідно з інформацією, що міститься в Єдиному реєстрі адвокатів України станом на час розгляду справи судом, основне робоче місце адвоката ОСОБА_1 знаходиться за адресою: 08290, Київська область, вул.Бучанське шосе, 14, літера А, кв.27.

У лютому 2016 року Вищий адміністративний суд України в особі керівника апарату Кайдашева Р.П листом від 02.02.2016 №258/9-14/16 звернувся до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області зі скаргою на адвоката ОСОБА_1

Суть скарги полягала в тому, що на розгляді у Вищому адміністративному суді України перебуває декілька судових справи, в яких бере участь адвокат ОСОБА_1 Останній неодноразово звертався до суду із запитами без надання копії ордера, надання якого є обов'язковим в силу положень статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Листом від 16.01.2016 №Б-53 Вищий адміністративний суд України повідомив адвоката ОСОБА_1 про необхідність надання ордеру до запиту адвоката, у відповідь на який адвокат направив написаний від руки нерозбірливим почерком лист від 26.01.2016 №Б-219. Текст листа, який вдалося розібрати, містив погрози на адресу Вищого адміністративного суду України. З огляду на викладене скаржник просив притягти адвоката до дисциплінарної відповідальності за порушенням Правил адвокатської етики.

На підтвердження скарги надано акт від 15.01.2016 про відсутність ордеру та договору про надання правової допомоги поміж документів, які подавались ним під час прийому у Вищому адміністративному суді України, копії листів адвоката ОСОБА_1 від 12.01.2016 та 26.01.2016, адресованих Вищому адміністративному суду України, нерозбірливо написаних від руки та лист керівника апарату Вищого адміністративного суду України від 16.01.2016 №Б-53, адресований позивачу.

У ході розгляду згаданої скарги кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Черкаської області прийняла рішення про задоволенням заяви адвоката ОСОБА_1 про відвід голові та секретарю дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (витяг з протоколу засідання від 25.02.2016), у зв'язку з чим направила цю скаргу до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Остання направила скаргу для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

21.03.2016 вищевказана скарга надійшла до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Листом від 24.03.2016 №164 кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області повідомила адвоката ОСОБА_1 про отримання для розгляду скарги та запропонувала надати пояснення в строк до 05.04.2016. Направлення цього листа підтверджується копією касового чека.

Згідно з дорученням голови дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 11.04.2016 перевірку матеріалів за скаргою стосовно авдоката ОСОБА_1 доручено провести члену дисциплінарної палати Сицько А.А.

Згідно з поясненнями позивача, що містяться в його адвокатському запиті від 08.06.2016 №1, адресованому відповідачу, 06.04.2016 до нього зателефонувала особа, яка представилась головою дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та повідомила про розгляд скарги керівника апарату Вищого адміністративного суду України щодо нього.

Ураховуючи викладене, позивач 06.04.2016 звернувся до відповідача із адвокатським запитом про надання, поміж іншого, інформації щодо руху матеріалів, пов'язаних із указаною скаргою. Як стверджує позивач, відповіді на цей запит він не отримав, однак при цьому зазначає про надання йому для огляду матеріалів скарги.

Згідно з довідкою члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області Сицько А.П. від 16.06.2016 адвокат ОСОБА_1 пояснень на скаргу не надав. Натомість направив інформаційний запит від 08.06.2016 №1, в якому зазначив про переслідування, неможливість надати пояснення обґрунтував ненаданням відповіді на вищевказаний адвокатський запит від 06.04.2016. Обґрунтовуючи відсутністю пояснень адвоката ОСОБА_1 щодо спростування обставин, викладених в скарзі в частині ненадання до Вищого адміністративного суду України ордеру разом із клопотаннями чи заявами у відповідних справах, то враховуючи наведені у скарзі обставини в цій частині, у вищевказаній довідці викладено висновок про наявність ознак дисциплінарного проступку. Водночас зазначено, що інші доводи викладені в скарзі стосовно наявності погроз з боку ОСОБА_1 на адресу Вищого адміністративного суду України, не знайшли свого підтвердження, оскільки лист, в якому начебто містились ці погрози написаний нерозбріливим почерком, що унеможливлює визначення із написаним.

З урахуванням указаної довідки, озвученої 16.06.2016 на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, відповідач прийняв рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1, розгляд якої призначено на 14.07.2016 (виписка з протоколу засідання від 16.06.2016).

Незгода позивача з указаним рішенням обумовила його звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон №5076-VI) та Правилами адвокатської етики, затвердженими рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісія адвокатури від 17.11.2012.

Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону № 5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Отже, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні правил адвокатської етики, порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Статтею 37 Закону №5076-V дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з приписами статті 38 Закону №5076-V заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 Закону №5076-V визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Виходячи із аналізу наведених вище правових норм встановлено, що дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмови в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

При цьому дана стаття не встановлю обов'язку дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону під час вирішення питання про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката повідомляти адвоката, стосовно якого ініціюється питання про його дисциплінарну відповідальність, а також особу, яка ініціює питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, про місце, день та час відповідного засідання дисциплінарної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону.

Аналогічні висновки містяться в постанові Запорізького окружного адміністративного суду від 22.01.2015 у справі №808/7175/14, що набрала законної сили, та в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 12.09.2013 у справі №826/10731/13-а.

Відповідно до пункту 6.19 Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Київської області, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 26.02.2016 №43, питання про порушення дисциплінарної скарги може розглядатися на засіданні Палати за наявними документами без запрошення особи, яка звернулася зі скаргою (заявою) та адвоката, стосовно якого надійшла скарга (заява).

Відтак, суд погоджується з доводами відповідача про відсутність у нього визначеного законодавством обов'язку стосовно повідомлення адвоката про день, час та місце розгляду питання щодо порушення дисциплінарної справи.

Разом з тим судом встановлено, що фактично позивач був обізнаний про те, що на розгляді у відповідача перебуває скарга стосовно нього, ознайомився з матеріалами цієї скарги, отримав пропозицію відповідача надати пояснення та правом щодо надання пояснень не скористався.

Отже, під час вирішення питання щодо відкриття дисциплінарного провадження відповідачем дотримано вимоги законодавства стосовно проведення перевірки фактів, викладених у вищевказаній скарзі, складено довідку, запропоновано позивачу надати пояснення, заслухано питання на засідання комісії.

При цьому доцільно зауважити, що порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних для позивача наслідків, оскільки таке рішення не є підтвердженням факту вчинення дисциплінарного проступку. Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження.

Лише за результатами розгляду дисциплінарної справи по суті може прийматися рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а оскаржене позивачем рішення відповідача містить лише попередні висновки щодо наявності в його діях ознак дисциплінарного проступку і жодним чином не встановлює факту його здійснення.

Оскільки стадія дисциплінарного провадження «проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок» та «прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи» є проміжними процесуальними рішеннями кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, то за своєю суттю вони не можуть порушувати права позивача.

Така позиція висловлена Київським апеляційним адміністративним судом в ухвалі від 17.10.2017 у справі №826/13665/15, в ухвалі від 17.05.2017 у справі №810/3668/16, ухвалі від 07.04.2016 у справі №826/14442/15, ухвалі від 09.06.2015 у справі №826/13442/15.

За таких обставин рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 16.06.2016 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1, розгляд якої призначено на 14.07.2016 (виписка з протоколу засідання від 16.06.2016), є правомірним і підстави для визнання його протиправним та скасування відсутні.

Крім того, заслуговує на увагу та обставина, що за результатами розгляду дисциплінарної справи на засіданні дисциплінарної палати, що відбулося 14.07.2016, кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської обласної прийнято рішення про закриття дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 за відсутністю підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідності.

Підстави для вирішення питання про розподіл судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-77, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 293, 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.О.Власенкова