Справа № 299/129/17
Суддя: Гриців М.І.
Дата ухвалення: 2018-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
УХВАЛА

09.01.2018 Київ К/9901/5441/17 299/129/17
Суддя Касаційного адміністративного суду у Верховному Суді Гриців М.І. під час розгляду касаційної скарги ОСОБА_2 на постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2017 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2017 року у справі за його позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання протиправною відмови та відшкодування шкоди,

встановив:

суд першої інстанції за наслідками розгляду позову постановив рішення про відмову у задоволенні позову. Суд апеляційної інстанції це рішення залишив без змін.

ОСОБА_3 не погодився з рішеннями цих судів і 16 листопада 2017 року подав касаційну скаргу про їх скасування та прийняття нового судового про задоволення позовних вимог.

Суддя Вищого адміністративного суду України Мороз В.Ф. ухвалою від 22 листопада 2017 року касаційну скарга ОСОБА_3 залишив без руху і надав строк для усунення недоліків до 7 грудня 2017 року. Скаржник мав уточнити, про перегляд якого рішення йдеться у касаційній скарзі - постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2017 року чи 16 серпня 2017 року

У строк встановлений ухвалою про залишення скарги без руху надійшла заява про усунення недоліків.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 29 грудня 2017 року касаційну скаргу ОСОБА_3 було передано судді Гриціву М.І.

Згідно з підпунктом 12 пункту 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Пунктом 14 пункту 1 Перехідних положень цього Кодексу встановлено, що судові рішення, ухвалені судами апеляційної інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в касаційному порядку протягом строків, що діяли до набрання ним чинності.

Відповідно до частини п'ятої статті 213 КАС (у редакції, що діяла на час подання касаційної скарги), до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Скаржник заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору на тій підставі, що він є батьком, який виховує сина-інваліда. На підтвердження додав копію посвідчення Серії НОМЕР_1 від 22 червня 2016 року про призначення державної соціальної допомоги дитині з інвалідністю ОСОБА_3 (далі - Посвідчення).

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів.

За частиною першою статті 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Відповідно до частини першої статті 242 цього Кодексу батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей.

Нормативний та цільовий підхід до розуміння положень пункту 9 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI в поєднанні із законодавчим визначенням законного представництва дає підстави вважати, що звільнення від сплати судового збору поширюється на законних представників у разі, коли вони здійснюють дії, за які справляється судовий збір, в інтересах дітей з інвалідністю.

Як видно зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів, ОСОБА_3 оспорює неправомірну відмову відповідача призначити йому пенсію за вислугу років, а також просить стягнути моральну шкоду. Іншими словами, ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, який не стосувався інтересів дитини з інвалідністю.

У зв'язку з цим скаржнику потрібно долучити до касаційної скарги документ про сплату судового збору або документ, який підтверджує звільнення від його сплати, або подати клопотання з обґрунтуванням відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (у редакції чинній на момент звернення із касаційною скаргою) за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви. Цією ж статтею передбачено, що за подання позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Згідно із статтею 7 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня становить 1600 гривень.

Отже, при поданні позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у сумі 640 грн., то за подання касаційної скарги ОСОБА_3 необхідно сплатити 768 грн (640 х 120% = 768).

До усунення зазначених недоліків подальший розгляд касаційної скарги неможливий. У зв'язку з цим відповідно до вимог статей 169, 332 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів») суд вважає за доцільне продовжити строк на усунення недоліків касаційної скарги.

У випадку не виправлення недоліків касаційна скарга буде повернута.

Керуючись статтями 169, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Продовжити ОСОБА_2 строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Недоліки усунути протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.І. Гриців