Справа № 826/6912/16
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

05 січня 2018 року № 826/6912/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Каракашьяна С.К., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання прийняти рішення

за участі третіх осіб Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, ОСОБА_2

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення від 25.02.2016 р. №ІІ-003/2016 та зобов'язання відповідача прийняти нове рішення та порушити дисциплінарну справу.

Позов обґрунтовано тим, що оскаржуване рішення є безпідставним та прийнято з порушенням Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Представник Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

Третьою особою - Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Київської області в наданих письмових запереченнях позовні вимоги заперечуються з огляду на відсутність обставин дисциплінарного проступку в діях адвоката.

Представник третьої особи - ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, пояснень по суті позову не надав.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наведене, в судовому засіданні 07.12.2017 року суд ухвалив про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з заявою до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якій вказав на неправомірну, на думку позивача, поведінку адвоката ОСОБА_2, яка полягала в незаконному проникненні в будинок, викидання з будинку особистих речей скаржника, вивезення речей скаржника та будівельних матеріалів.

Рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 23.09.2015 року відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2. Зазначене рішення мотивовано відсутністю достатніх даних, які б свідчили про наявність і діях адвоката ознак дисциплінарного проступку у вигляді порушення присяги адвоката України та Правил адвокатської етики, у зв'язку з чим, відсутні підстави для порушення дисциплінарної справи.

21.10.2015 року до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга ОСОБА_1 на вищезазначене рішення Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Київської області.

Рішенням Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури від 25.02.2016 р. №ІІ-003/2016 скаргу позивача було залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 23.09.2015 року - без змін.

Не погоджуючись з вищезазначеними рішеннями позивач звернувся до суду з позовом, стверджуючи про наявність дисциплінарного проступку в діях адвоката.

Вирішуючи спір суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012 року.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 2 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон), адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ст. 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Статтею 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Отже, вищезазначеною нормою чинного законодавства чітко визначено перелік діянь, які можуть кваліфікуватися як дисциплінарний проступок адвоката, і, відповідно, тягти за собою відповідальність адвоката.

Згідно з частиною 4 статті 7 Правил адвокатської етики, затверджених установчим з'їздом адвокатів України від 17.11.2012, у своєму приватному житті адвокат зобов'язаний дотримуватися закону, не вчиняти правопорушень і не сприяти зумисно їх скоєнню іншими особами.

Позивач стверджує про вчинення адвокатом дисциплінарного проступку, який полягав в порушенні правил адвокатської етики. При цьому позивач посилається на вчинення адвокатом дій, які позивачем кваліфіковано як злочин, у зв'язку з чим подано заяву про вчинення злочину.

Відповідно до частини 1 статті 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

При цьому, згідно до частини 2 статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, вимагаючи притягти особу до відповідальності за діяння, які сам позивач вважає злочином, в якості доказів вчинення такого діяння позивачем має бути надано вирок суду, оскільки до винесення вироку особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, в силу прямих приписів Конституції України.

Оскільки позивачем таких доказів не надано, про їх наявність не повідомлено, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя С.К. Каракашьян