Справа № 569/16484/16-а
Суддя: Тимощук О.Я. О. Я.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2017 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Тимощука О.Я.,

при секретарі - Рибачик О.А.,

за участі представника позивача - Овдійчук О.О.

представників відповідача - Сірман Н.В., Баланецького О.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Рівне в режимі відеоконференції з Апеляційним судом Чернівецької області адміністративну справу за позовом ТОВ "УКТ-2014" до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про визнання незаконними приписів, скасування постанов про накладення штрафів та визнання протиправним та скасування наказу від 21.11.2016 року № 6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», -

В С Т А Н О В И В :

Позивач - ТОВ «УКТ-2014» звернулося із позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про визнання незаконним припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позивачем до початку розгляду справи по суті також подано дві заяви в порядку ст. 51 КАС України, які прийняті судом до розгляду.

Тому, з урахуванням поданих до суду позивачем заяв в порядку ст. 51 КАС України, позивач просить: визнати протиправним та скасувати Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016 року; визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №7ю/81/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016 року; визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №10ю/111/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року; визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №11ю/112/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року; визнати протиправним та скасувати Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.11.2016 року; визнати протиправним та скасувати Наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та пояснила, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено ряд документів щодо ТОВ «УКТ-2014»: Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016 року; Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №7ю/81/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016 року; Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №10ю/111/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року; Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №11ю/112/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року; Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.11.2016 року; Наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» всупереч вимог Конституції України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної дяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553. Просила позов задоволити.

Представники відповідача проти задоволення позовних вимог заперечили. Пояснили, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесла оскаржувані приписи, постанови та наказ у відповідності з вимогами Конституції України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної дяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553. Просили в позові відмовити.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши письмові докази у справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю з таких підстав.

Судом встановлено, що позивач - ТОВ «УКТ-2014» є замовником Капітального ремонту будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вулиці Прутська, 29-Б в місті Чернівці, про що було зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2016 року №ЧВ 32 «Капітальний ремонт будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вулиці Прутська, 29-Б в місті Чернівці».

26 жовтня 2016 року Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради складено акт недопущення ТОВ «УКТ-2014» посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва.

Згідно вимог ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню (п. 1 ч. 4 ст. 41 вказаного Закону).

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України № 553 від 23.05.2011р.:

п.1 - державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

Держархбудінспекцією.

п.3 - державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

п.5 - державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

п.7 - позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

п.9 - державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

п.14 - суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Виходячи із системного змісту наведених норм слідує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб»єктів містобудування (їх представників) зобов»язаний повідомити останнього (за їх присутності) про проведення перевірки, також посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, лише у випадку належного повідомлення суб»єкта містобудування (за їх присутності) про проведення перевірки є можливим забезпечення участі суб»єктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки, а також встановлення факту недопуску до проведення перевірки.

При цьому лише свідомі ігнорування повідомлення про проведення такої перевірки та подальша відсутність суб»єктів містобудування (їх представників) на об»єкті перевірки можуть розцінюватися як недопущення до проведення перевірки.

Згідно фактичних обставин справи факт недопуску посадових осіб відповідача до проведення позапланової перевірки не знайшов свого об»єктивного підтвердження, оскільки посадові особи ТОВ «УКТ-2014» повідомили відповідача про неможливість присутності уповноваженого представника на вказану дату (26.10.2016 р.) та прохання перенести проведення такої позапланової перевірки на інший день. При цьому під час складення акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва посадові особи ТОВ «УКТ-2014» не знаходилися на об»єкті будівництва під час проведення перевірки, їм не були пред'явлені службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, а відтак останні не мали реальної змоги перешкодити проведенню перевірки.

Також сторонами не заперечується те, що керівник ТОВ «УКТ-2014» фактично був відсутній в цей час на об»єкті будівництва під час перевірки, направлення на проведення перевірки позивачу не було вручено.

Крім того, форма акту недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва затверджена наказом Міністерства регіональногорозвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» додаток №2. Бланк такого акту містить графу «у присутності» та підграфу, де зазначено, хто має бути внесений до цієї графи, зокрема «посада, прізвища, ім'я, по-батькові (уповноваженої ним особи) юридичної особи, фізичної особи - підприємця, що перевіряється».

Тобто, такий акт має складатися у присутності уповноваженої особи юридичної особи, фізичної особи - підприємця, що перевіряється, та відповідно з внесенням даних до такого до акту.

Дане положення кореспондується з п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2001 року №553, де визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Як вбачається із матеріалів справи, акт від 26.10.2016 року не містить інформації, що він складений у присутності посадової чи уповноваженої особи ТОВ «УКТ-2014». Натомість дана графа акту взагалі не містить ніякої інформації.

Отже, в даному випадку службові особи відповідача неможливість посадової особи ТОВ «УКТ-2014» бути присутнім під час проведення перевірки кваліфікували як не допуск на об'єкт будівництва.

При цьому, які саме дії вчинялися позивачем та його службовими особами для недопуску представників відповідача для проведення перевірки обєкта містобудування, матеріали справи не містять і доказів з цього приводу відповідачем до матеріалів справи не надано.

Пунктом 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачена відповідальність суб'єктів містобудування за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Згідно з пп. 1, 4 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Судом встановлено, що 09 листопада 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено Постанову №7ю/81/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ТОВ «УКТ-2014» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 14500 (чотирнадцять тисяч п'ятсот) гривень.

Вказана постанова винесена відповідачем на підставі акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва від 26.10.2016 року.

Крім того, із матеріалів справи вбачається, що позивач звертався листом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради з проханням про перенесення перевірки на іншу дату у зв»язку із неможливістю забезпечити явку уповноважених представників позивача для проведення перевірки на 26.10.2016 року. Вказаний лист Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради отримала 24.10.2016р.

Отже, суд приходить до висновку про те, що службовим особам Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради було відомо про те, що 26 жовтня 2016 року позивач не зможе забезпечити присутність на об»єкті містобудування уповноважених представників. Незважаючи на вказане, відповідачем 26.10.2016 року було складено акт недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва та на підставі вказаного акту 09.11.2016 року винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, як вбачається із Постанови №7ю/81/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016 року, така постанова винесена на підставі протоколу та припису від 26.10.2016 року.

Згідно з п. 13, 14 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 №244 (далі-Порядок №244) протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Відповідно до абз. 3 п. 3 Порядку №244, у разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, суд приходить до висновку, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності має складатися у присутності уповноваженої чи посадової особи суб'єкта містобудування і лише у разі відмови від отримання протоколу такий направляється поштою, чого інспекцією дотримано не було.

Крім того, протокол має містити або підпис уповноваженої чи посадової особи суб'єкта містобудування або інформацію про відмову в підписанні.

Як вбачається з протоколу від 26.10.2016 року, складеного відносно ТОВ «УКТ-2014», в ньому не міститься інформації щодо підпису чи відмови від його підписання директором ТОВ «УКТ-2014» або іншою уповноваженою особою позивача.

Пунктом 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (далі-Порядок №553), визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Абзацами 2, 3 пункту 21 Порядку №553, регламентовано, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Проте як вбачається із матеріалів справи, ні акт недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва від 26.10.2016 року, ні припис від 26.10.2016 року не містять інформації про те, що уповноважена особа ТОВ «УКТ-2014» отримала такі акт та припис, про що поставила свій підпис, як і не міститься інформація про відмову в підписанні акта та припису.

Судом також встановлено, що пунктом 2 припису від 26.10.2016 відповідач вимагає усунути порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради на об'єкт «Реконструкція будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська, 29-Б в м. Чернівці», тоді як в акті від 26.10.2016, протоколі від 26.10.2016, постанові від 09.11.2016 №7ю/81/18-1/15.5 зазначається, що об'єктом перевірки є «Капітальний ремонт будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська,29-Б в м.Чернівці».

Відповідно до Порядку №244, справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Згідно з п. 13 цього Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що акт перевірки та протокол про порушення було складено у відсутності позивача, що також підтверджується відсутністю підпису позивача у вказаних документах та направлення їх поштою.

Відповідно до п. 22 Порядку №553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Таким чином, орган який розглядав справу про адміністративне правопорушення не сповістив позивача про час і місце розгляду справи, не роз»яснив йому його прав, склавши 26.10.2016 року протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, позбавивши таким чином його прав на здійснення свого захисту шляхом надання пояснень та доказів на їх підтвердження, тобто порушив його права передбачені Конституцією України.

Також в ході розгляду справи, відповідачем не надано доказів та не вказано які саме дії були допущені позивачем, які б спричинили недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва. В актах про не допуск не має жодних даних про те, які саме дії, вчинені позивачем, унеможливили допуск на місце будівництва працівників відповідача, відсутні такі дані в протоколі про адміністративне правопорушення та в оскаржуваній постанові про адміністративне правопорушення. В судовому засіданні представник відповідача також з цього приводу не надав будь - яких пояснень та доказів.

Крім цього, судом встановлено, що Акт від 26.10.2016р., Протокол про правопорушення від 26.10.2016р. та Припис від 26.10.2016р. були складені в один день, 26 жовтня 2016 року за допомогою комп'ютера і записи були зроблені комп'ютерним шрифтом - курсивом. В зазначених документах комп'ютерним шрифтом - курсивом зазначені відомості, які мали бути заповнені письмовим шляхом посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки технічні засоби не дозволяли б це зробити на місці знаходження об'єкта перевірки.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України: з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 69 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Однак, у матеріалах справи відсутні будь-які докази, що позивач не допускав представників відповідача до проведення перевірки на об»єкті містобудування, що розцінюється судом як односторонність та неповнота при складанні вищевказаних акта від 26.10.2016 року, припису від 26.10.2016 року, протоколу від 26.10.2016 року та постанови від 09.11.2016 року.

Суб'єкт владних повноважень - відповідач у справі зобов'язаний подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі, незалежно від того, на чию користь вони можуть бути використані - на користь відповідача чи навіть позивача, однак відповідачем в суд не надано ніяких доказів на підтвердження прийнятих рішень.

Частиною 1 статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За змістом ст. 71 КАС України якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Відповідно до пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011р. №553, посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю та у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Проте в даному випадку відповідачем не було дотримано вказаних вимог, що призвело до прийняття незаконних припису від 26.10.2016 року та постанови від 09.11.2016 №7ю/81/18-1/15.5, відповідачем належних доказів на підтвердження правомірності їх винесення не надано, а тому такі припис та постанова підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Судом також встановлено, що 17 листопада 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, з якого вбачається, що цей припис складено про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об»єкті «Реконстукція будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська, 29Б в м. Чернівці» посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради не допущено на об»єкт «Реконстукція будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська, 29Б в м. Чернівці» для проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, що є порушенням пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553. Вказаним приписом також вимагається усунути порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради на об»єкт «Реконстукція будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська, 29Б в м. Чернівці».

Як вбачається із матеріалів справи, доказів проведення перевірки на об»єкті «Реконстукція будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутська, 29Б в м. Чернівці» не надано. При цьому суд погоджується із доводами позивача, що акт про недопущення службових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об»єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 17.11.2016 року службовими особами відповідача було складено щодо іншого зовсім об»єкта контролю - «Капітальний ремонт будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вул. Прутській, 29Б в м. Чернівці».

Судом встановлено також, що недопущення службових осіб відповідача відбулося у зв»язку з поважною причиною - невиконанням вимог законодавства з питань охорони праці саме представниками відповідача, про що зазначено безпосередньо в акті перевірки і з чим погодилися представники відповідача і в судовому засіданні і в своїх письмових поясненнях на позов.

Відповідно до п.4.30 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» усі особи, що перебувають на будівельному майданчику зобов»язані носити захисні каски, сигнальні жилети. Керівники робіт, інженерно-технічні робітники, стропальники та особи, що відвідують будівельний об»єкт (представники інспектуючих організацій, інвестори, тощо) повинні носити білі будівельні каски і сигнальні жилети. Працівники та інженерно-технічні робітники без захисних касок та інших необхідних засобів індивідуального захисту до виконання робіт не допускаються.

Як було з»ясовано у представників відповідача в ході судового розгляду, службові особи відповідача не усунули порушень законодавства з охорони праці 17.11.2016 року та не прибули повторно для проведення перевірки із засобами індивідуального захисту в той же ж самий день або в інший з метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

01 грудня 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено постанову №10ю/111/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.11.2016 року, якою визнано ТОВ «УКТ-2014» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 та ч. 9 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 32000,00 грн.

01 грудня 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено постанову №11ю/112/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ТОВ «УКТ-2014» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 16000,00 грн.

Згідно з п. 20 Порядку №244, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім цього, судом встановлено, що Акт від 17.11.2016р., два Протоколи про правопорушення від 17.11.2016р. та Припис від 17.11.2016р. були складені в один день, 17 листопада 2016 року, при чому два Протоколи про правопорушення від 17.11.2016р. та Припис від 17.11.2016р. були виготовлені за допомогою комп'ютера і записи були зроблені комп'ютерним шрифтом - курсивом. В зазначених документах комп'ютерним шрифтом - курсивом зазначені відомості, які мали бути заповнені письмовим шляхом посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки технічні засоби не дозволяли б це зробити на місці знаходження об'єкта перевірки.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України: з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 69 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Однак, у матеріалах справи відсутні будь-які докази, що позивач незаконно не допускав представників відповідача до проведення перевірки на об»єкті містобудування, що розцінюється судом як односторонність та неповнота при складанні вищевказаних акта від 17.11.2016 року, припису від 17.11.2016 року, протоколів від 17.11.2016 року та постанов від 01.12.2016 року.

Суб'єкт владних повноважень - відповідач у справі зобов'язаний подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі, незалежно від того, на чию користь вони можуть бути використані - на користь відповідача чи навіть позивача, однак відповідачем в суд не надано ніяких доказів на підтвердження прийнятих рішень.

Частиною 1 статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За змістом ст. 71 КАС України якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Відповідно до пункту 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23.05.2011р. №553, посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю та у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Проте в даному випадку відповідачем не було дотримано вказаних вимог, що призвело до прийняття незаконних припису від 17.11.2016 року та постанов від 01.12.2016 року №10ю/111/18-1/15.5, №11ю/112/18-1/15.5, і відповідачем належних доказів на підтвердження правомірності їх винесення не надано, а тому такі припис та постанови підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Також на підставі досліджених в судовому засіданні матеріалів справи суд прийшов до висновку, що посадовою особою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради як під час проведення перевірки 26.10.2016 року, так і під час проведення перевірки 17.11.2016 року, не було з'ясовано обставини та факти, що визначені п. 20 та 21 Порядку №244, а також винесено постанови від 09.11.2016 року № 7ю/81/18-1/15.5, від 01.12.2016 року №10ю/111/18-1/15.5, №11ю/112/18-1/15.5, за ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», з перевищенням своїх повноважень.

Відповідно до ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», в редакції що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат;

2) недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 року №439/2011 Державна архітектурно-будівельна інспекція України

(Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до п.1.1 Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради, затвердженого рішенням міської ради VII скликання 26.05.2016 року № 248, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Інспекція) є виконавчим органом Чернівецької міської ради, підзвітна і підконтрольна міській раді, підпорядковується її виконавчому комітету і міському голові та діє на правах відділу в структурі виконавчих органів Чернівецької міської ради.

Отже, судом встановлено, що відповідач не належить до структури органів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, оскільки Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради є виконавчим органом місцевої ради, тобто органом місцевого самоврядування, і аж ніяк не є центральним органом виконавчої влади.

Відповідні зміни до норми закону (Частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності») були внесені Законом України N 1817-VIII (1817-19) від 17.01.2017 та набрали чинності 10.06.2017 року, де «центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю» було замінено на органи державного архітектурно-будівельного контролю.

Враховуючи вказане, Відповідач не мав права притягувати позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства на підставі вище вказаних норм закону.

Отже, суд приходить до висновку, що вище вказані постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесені з порушенням вимог Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а тому є незаконними та підлягають скасуванню.

Судом також встановлено, що 21 листопада 2016 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради винесено наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2016 року №ЧВ 32, замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «УКТ-2014». При цьому винесення такого наказу відбулося відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 3 п. 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) на підставі службової записки заступника начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради Сірман Наталі Василівни від 18.11.2016 року щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 04.08.2016 року №ЧВ 32 «Капітальний ремонт будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вулиці Прутська, 29-Б в місті Чернівці».

Відповідно до частини 1 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року (далі іменується -Закон України №3038-VI), право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до І-ІІІ категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Пунктом 2 частини 1 статті 34 Закону України №3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

У відповідності до ч. 2 ст. 34 Закону України №3038-VI зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції, що діяла станом на 21.11.2016 року, Декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, підстави для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність до експлуатації об'єкта, та скасування їх реєстрації встановлюються та, відповідно, виявляються органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатом проведення перевірки.

Проте в даному випадку перевірка не проводилася та акт про результати проведення такої перевірки на об»єкті «Капітальний ремонт будівлі інженерно-лабораторного корпусу по вулиці Прутська, 29-Б в місті Чернівці» не складався.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вказаної статті Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).

Згідно п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 6 порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

Згідно з п. 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об»єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Пунктом 10 Порядку №553 передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіють з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, державної статистики, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Однак, усупереч наведеному, відповідач дійшов висновку про порушення містобудівного законодавства без проведення відповідної перевірки об'єкта будівництва, у зв'язку з чим і було вирішено скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт без проведення перевірки відповідних обставин.

Також як вбачається із матеріалів справи, відповідачем не встановлено порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, що також могло б бути підставою для скасування декларації.

Крім того, перелік порушень містобудівного законодавства визначено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної дяльності» у редакції станом на 21.11.2016 року, відповідно до ч. 2 ст. 2 якого суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) виконання підготовчих робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - у розмірі п'яти мінімальних заробітних плат;

2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання або будівництво індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків I та II категорій складності, закінчене у період з 5 серпня 1992 року до 12 березня 2011 року без дозволу на виконання будівельних робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат;

3) виконання підготовчих робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, якщо зазначені роботи не виконувалися на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт, а також наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання підготовчих робіт - у розмірі двадцяти мінімальних заробітних плат;

4) виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації:

на об'єктах I категорії складності - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат;

на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат;

на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат;

5) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання:

на об'єктах IV категорії складності - у розмірі трьохсот сімдесяти мінімальних заробітних плат;

на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат;

6) експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації:

об'єктів I категорії складності - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат;

об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат;

об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат;

об'єктів IV категорії складності - у розмірі трьохсот сімдесяти мінімальних заробітних плат;

об'єктів V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат;

7) незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат;

8) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат;

8-1) реєстрація посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду декларацій про початок виконання підготовчих робіт, декларацій про початок виконання будівельних робіт, декларацій про готовність об'єкта до експлуатації, а також видача дозволів на виконання будівельних робіт, сертифікатів, оформлених з порушенням вимог законодавства, -

тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від тридцяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, -

тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від ста до ста п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

9) неподання чи несвоєчасне подання замовником інформації про передачу права на будівництво об'єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт у випадках, коли подання такої інформації є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі п'яти мінімальних заробітних плат.

Проте відповідач доказів вчинення позивачем будь-якого із вказаних порушень містобудівного законодавства не надав.

Суд також не приймає до уваги доводів відповідача, що позивачем пропущено строк на звернення з позовом до суду щодо оскарження Наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази вручення саме вказаного наказу позивачу, а позивач його отримання заперечує. Крім того, представником позивача витребовувалися всі документи щодо об»єкта містобудування в судовому порядку. При цьому покликання представників відповідача на те, що вказаний оскаржуваний наказ був долучений до матеріалів справи 26 травня 2017 року судом також оцінюються критично, оскільки, як вбачається із матеріалів справи, наступне судове засідання у справі відбулось 4 жовтня 2017 року, і саме в цей день представник позивача ознайомився із матеріалами справи, зокрема з матеріалами, які надійшли до Рівненського міського суду з супровідним листом відповідача від 25.05.2017 року № 18-1/15.4-226-17 на 56 аркушах, серед яких і був оскаржуваний наказ, про що представником ТОВ «УКТ-2014» 04.10.2017 року поставлено підпис у матеріалах справи. А тому суд приходить до висновку, що в даному випадку строки на звернення з позовом до суду про визнання протиправним та скасування наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» позивач не пропустив.

З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку про те, що Наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт» є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не виконаний обов'язок щодо доказування з урахуванням вимог встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 3 ст. 2 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 99-101,160-163,254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Визнати протиправним та скасувати Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 26.10.2016 року.

2.Визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №7ю/81/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2016 року.

3.Визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №10ю/111/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року.

4.Визнати протиправною та скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради №11ю/112/18-1/15.5 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 01.12.2016 року.

5.Визнати протиправним та скасувати Припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17.11.2016 року.

6.Визнати протиправним та скасувати Наказ Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 21.11.2016 року №6/2-16сд «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт».

Постанова за результатами її розгляду може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку також іншими особами у зв'язку з тим, що суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський міський суд з поданням в десятиденний строк апеляційної скарги. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

Повний текст постанови виготовлений 26 грудня 2017 року.

Суддя Рівненського

міського суду Тимощук О.Я.