Справа № П/811/260/17.
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2017 року м. Кропивницький справа № П/811/260/17.

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Проектно-вишукувальний інститут "Агропроект" (25006, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Ельворті, 2 )

відповідач: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (25022, Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 28, каб.303)

про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Проектно-вишукувальний інститут "Агропроект" (надалі - ТОВ "ПВІ "Агропроект") звернулось до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, від якої діє Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, про визнання протиправною та скасування постанови №1011-3/11/445 від 06.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Позов мотивовано тим, що позивач на замовлення управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради здійснював розробку проектно-кошторисної документації "Будівництво блочно-модульної котельні для теплопостачання будівлі Олександрійського навчально-виховного комплексу за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, проспект Леніна, 130 з заміною обладнання для заміщення споживання природного газу". Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області 06.02.2017 року винесено постанову №1011-3/11/445, згідно з якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у розмірі 144000 грн. Підставою для цього стали матеріали перевірки, якими встановлено, що згаданий проект розроблено без отримання технічних умов на приєднання до електричних мереж. Позивач вважає такий висновок хибним, оскільки він зроблений відповідачем без урахування відповідних характеристик фактичного об'єкту будівництва, наданих вихідних даних на його проектування та без урахування положень статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації". З цих підстав та посилаючись на порушення порядку проведення перевірки, яка здійснена без його повідомлення та участі, позивач просить суд визнати протиправною та скасувати спірну постанову.

Представник відповідача у письмових запереченнях позов не визнав. Стверджував, що у ході позапланової перевірки, проведеної на об'єкті будівництва, проектну документацію на який розробляв позивач, установлено, що позивач передав замовнику проектну документацію на цей об'єкт без отримання технічних умов на приєднання його до електричних мереж, чим порушено вимоги статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності та пункту 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Посилався на те, що оскільки збудована блочно-модульна котельня є окремим об'єктом будівництва, призначеним для теплопостачання будівель освітнього закладу, тому для її приєднання необхідно було отримання від ПАТ "Кіровоградобленерго" технічних умов. З цих підстав та доводячи дотримання відповідачем порядку проведення позапланової перевірки, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 11.12.2017 року замінено неналежного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, на належного - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (надалі - Управління ДАБІ у Кіровоградській області), закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні на 21.12.2017 року.

Між тим, 15.12.2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03.10.2017 року, яким внесено зміни до Кодексу адміністративного судочинства України шляхом викладення його в новій редакції.

Відповідно до пункту 10 частини 1 розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України, в редакції Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частинами 1, 2 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до пункту 6 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд вважає, що з огляду на категорію та складність справи за цим позовом, її слід розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

У судове засідання сторони не прибули. Від представника позивача надійшла заява, погоджена з представником відповідача, про розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з'явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Розглянувши справу в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами, суд встановив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Проектно-вишукувальний інститут "Агропроект" займається господарською діяльністю у сфері архітектури, є правонаступником ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект" (т.1, а.с. 231 - 243).

У 2014 році ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект" за замовленням управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради Кіровоградської області розроблено робочий проект "Будівництво блочно-модульної котельні для теплопостачання будівлі Олександрійського навчально - виховного комплексу за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, проспект Леніна, 130 з заміною обладнання споживання природного газу" (т.1, а.с.20 - 23).

Наказом Управління ДАБІ у Кіровоградській області №14 "П" від 20.01.2017 року "Про проведення позапланової перевірки" призначено позапланову перевірку на об'єкті будівництва "Будівництво блочно-модульної котельні для теплопостачання будівлі Олександрійського навчально-виховного комплексу за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, проспект Леніна, 130 з заміною обладнання споживання природного газу", замовником якого виступало управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради Кіровоградської області, генеральним підрядником - ТОВ "Виробничо-комерційна фірма "Астера", генеральним проектувальником - ТОВ "ПВІ "Агропроект" (т.1, а.с. 55).

Посадовою особою Управління ДАБІ у Кіровоградській області на підставі цього наказу та направлення №23 від 20.01.2017 року (т.1, а.с. 56) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: "Будівництво блочно-модульної котельні для теплопостачання будівлі Олександрійського навчально - виховного комплексу за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, проспект Леніна, 130 з заміною обладнання споживання природного газу", про що складено акт №19/2017ю-Ол від 27.01.2017 року (т.1, а.с. 13 - 14).

За результатами перевірки встановлено, що вихідні дані для проектування надано ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект". До складу вихідних даних належать містобудівні умови та обмеження, які надані відділом архітектури та РБР управління ЖКГ, архітектури та містобудування міської ради 04.11.2014 року, завдання на проектування, технічні умови Олександрійського ВКГ від 20.10.2014 року №2368, лист про обстеження розподільчих щитків учбових закладів від 28.10.2014 року №29 та лист про можливість підключення проектуємих БМК до електромереж навчальних закладів від 04.11.2014 року №13-21/21. Проектну документацію виготовлено ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект". Проектну документацію затверджено наказом управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради №762 від 18.12.2014 року. Декларацію про початок виконання будівельних робіт зареєстровано Управлінням ДАБІ у Кіровоградській області 19.11.2015 року №КД75. Підрядна організація ТОВ "Виробничо-комерційна фірма "Астера". Будівництво тривало з 20.11.2015 року по 12.02.2016 року включно. Об'єкт введено в експлуатацію - декларація про готовність від 17.02.2016 року КД58.

Проведеною перевіркою виявлено, що проектантом ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект" передано замовнику - управлінню освіти, молоді і спорту Олександрійської міської ради - проектну документацію для виконання будівельних робіт, розроблену з порушенням вимог законодавства, а саме проект розроблено без отримання технічних умов на приєднання до електричних мереж, чим порушено вимоги статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації".

За наслідками перевірки головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ у Кіровоградській області Колесниковою Г.В. щодо позивача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №12/2017ю-Ол від 27.01.2017 року, яким встановлено порушення абзацу 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (т.1, а.с. 15-16), а також припис №28/2017ю-Ол від 27.01.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути порушення шляхом розробки проекту відповідно до вимог пункту 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації " у строк до 24.02.2017 року (т.1, а.с. 17 - 18).

Ці документи 27.01.2017 року надіслані ТОВ "ПВІ "Агропроект" поштою та отримані ним 30.01.2017 року (т.1, а.с. 19)

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ у Кіровоградській області Колесниковою Г.В. винесено постанову №1011-3/11/445 року від 06.02.2017 року, якою ТОВ "ПВІ "Агропроект" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 144 000 грн. (т.1, а.с. 10-11). Примірник постанови 07.02.2017 року направлений позивачу поштою та отриманий ним 10.02.2017 року (т.1, а.с.57).

Не погодившись з цієї постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що його предметом є правомірність притягнення позивача, як проектної організації, до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил).

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (тут і надалі - Закон, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з частиною 1 статті 29 Закону основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 30 Закону, технічні умови - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам, зокрема щодо водо-, тепло-, енерго- і газопостачання, каналізації, радіофікації, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод, телефонізації, телекомунікації, диспетчеризації, пожежної та техногенної безпеки.

Відповідно до частин 3, 4, 7 статті 30 Закону технічні умови повинні відповідати законодавству, містити достовірну інформацію та обґрунтовані вимоги до об'єктів будівництва, а також відповідати намірам заявника щодо забудови земельної ділянки. У технічних умовах враховується, що місце приєднання інженерних мереж замовника до магістральних чи інших інженерних мереж розташовується на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території такої земельної ділянки. Технічні умови є чинними до завершення будівництва об'єкта незалежно від зміни замовника. Зміни до технічних умов можуть вноситися тільки за згодою замовника.

Згідно з частиною 1 статті 31 Закону проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Аналогічні положення містяться у пункті 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 01.06.2011 року за №651/19389.

Згідно з пунктом 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №163 від 04.06.2014 року (надалі - ДБН А.2.2-3-2014) складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови; завдання на проектування (додаток Б); інші вихідні дані, наведені у додатку А.

Пункт 4.4 ДБН А.2.2-3-2014 передбачає, що технічні умови щодо інженерного забезпечення об'єкта будівництва (ТУ) повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об'єкта будівництва, що проектується.

За висновками відповідача, позивач як проектувальник виготовив та передав замовнику проектну документацію на будівництво котельні, не отримавши від електропередавальної організації технічні умови на приєднання котельні до її електричних мереж.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, №32 від 17.01.2013 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 08.02.2013 року за №236/22768, затверджено Правила приєднання електроустановок до електричних мереж, які регулюють порядок приєднання новозбудованих, реконструйованих чи технічно переоснащених електроустановок замовників (крім когенераційних установок) до електричних мереж (надалі - Правила №32).

Пунктом 1.2 Правил №32 визначено, що приєднання електроустановки - надання електропередавальною організацією послуги замовнику зі створення технічної можливості для передачі (прийняття) у місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж електропередавальної організації (у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності; замовник - фізична або юридична особа, яка письмово повідомила електропередавальній організації про намір приєднати до електричних мереж новозбудовані електроустановки або змінити технічні параметри діючих електроустановок внаслідок реконструкції чи технічного переоснащення; технічні умови на приєднання до мереж (об'єктів) електроенергетики - комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об'єкта замовника електричною енергією, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо електропостачання, та є невід'ємним додатком до договору про приєднання.

Відповідно до абзаців 1, 2 пункту 1.5 Правил №32 суб'єкт господарювання має право за зверненням замовника погодити приєднання його електроустановок до власних технологічних електричних мереж у рахунок зменшення дозволеної потужності за договором про постачання електричної енергії або в межах резерву потужності існуючих трансформаторів та пропускної спроможності електричних мереж цього суб'єкта у відповідний період доби. Про своє рішення щодо погодження суб'єкт господарювання протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення повідомляє замовнику.

У разі приєднання електроустановок замовника до електричних мереж суб'єкта господарювання, який не є електропередавальною організацією, електропередавальна організація, на території здійснення ліцензованої діяльності якої розташовані електроустановки замовника, видає технічні умови на приєднання до електричних мереж цього суб'єкта господарювання, які погоджуються цим суб'єктом господарювання.

Воднораз, згідно з абзацом 5 пункту 1.5 Правил №32 споживач має право без погодження з електропередавальною організацією та укладення договору про приєднання в межах дозволеної йому до використання потужності підключити власні струмоприймачі або струмоприймачі організації, яка виконує роботи або надає послуги цьому суб'єкту господарювання, за договором на його території.

Судом установлено, ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут "Кіровоградагропроект" проектну документацію розроблено на підставі відповідних вихідних даних, а саме: завдання на проектування, містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки №25 та технічних умов №2368 від 20.10.2014 року. (т.1, а.с. 21, 22-23).

Також до складу вихідних даних проектної документації увійшов лист управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради №13-21/21 від 04.11.2014 року "Про можливість підключення проектуємих блочно-модульних котелень до електромереж навчальних закладів", яким позивача повідомлено про те, що визначені навантаження можуть бути забезпечені за рахунок доведених договірних потужностей без їх додаткового збільшення, та вказано точки підключення проектованої блочно-модульної котельні до існуючої електромережі ОНВК, які визначені у листі ТОВ "Олександрійське Агропроменерго" №29 від 28.10.2014 року "Про обстеження розподільчих щитків", що забезпечував технічне обслуговування електромереж навчальних закладів. (т.1, а.с. 24, 25).

Отже, суд погоджується з доводами позивача щодо того, що оскільки погодження балансоутримувача електроустановок та завдання замовника на проектування передбачали приєднання проектованої блочно-модульної котельні до існуючих власних інженерних мереж в межах дозволеної потужності, без погодження з електропередавальною організацією та укладення договору про приєднання до електричних мереж, тому позивачу при розробленні проектної документації на цю котельню не було необхідності отримувати від електропередавальної організації технічні умови на приєднання її до мереж електроенергетики.

Відтак, суд вважає, що виготовлена позивачем проектна документація відповідає вимогам чинного законодавства, а висновок відповідача про порушення позивачем статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" є безпідставним.

Щодо доводів позову про те, що перевірка проведена відповідачем без законних підстав, без повідомлення позивача та його участі, суд виходив з того, що згідно з пунктами 3, 5, 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Судом установлено, що позапланову перевірку на об'єкті будівництва було призначено у зв'язку з надходженням до Управління ДАБІ у Кіровоградській області звернення Кіровоградської обласної державної адміністрації №01-19/5/2 від 05.01.2017 року про відхилення від проектних рішень при будівництві об'єктів теплопостачання (т.1, а.с. 54) Перевірка проведена посадовою особою відповідача у присутності представників суб'єкта містобудування, який збудував об'єкт будівництва - управління освіти, молоді та спорту Олександрійської міської ради. Копії матеріалів перевірки направлені позивачу рекомендованим листом та повідомлено його про дату, час та місце розгляду справи про правопорушенняу сфері у сфері містобудівної діяльності (т.1, а.с. 15-16, 19) Відтак, перевірка проведена відповідачем на підставі повноважень та у порядку, установленому чинним законодавством. У ході розгляду справи про правопорушення у сфері у сфері містобудівної діяльності відповідачем враховано право позивача на участь у процесі прийняття рішення.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 8 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244, провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі у разі відсутності події і складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У ході судового розгляду справи відповідач, заперечуючи проти позову, не довів правомірність спірної постанови, оскільки не довів наявність у діях позивача складу правопорушення, передбаченого абзацом 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відтак, суд прийшов до висновку, що спірна постанова №1011-3/11/445 від 06.02.2017 року про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, як рішення суб'єкта владних повноважень, не відповідає вимогам та принципам управлінської діяльності, передбаченим у частині 2 статті 2 КАС України, оскільки прийнята необґрунтовано та нерозсудливо. Тому позов про визнання її протиправною та скасування слід задовольнити.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 2 Бюджетного кодексу України, бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов'язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження; розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов'язань, довгострокових зобов'язань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету; бюджетні установи - органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету.

Відповідач у справі - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області - не є розпорядником бюджетних коштів, оскільки не є самостійною бюджетною установою, а є структурним підрозділом апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відтак, здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 2160 грн. (т.1, а.с. 2) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-вишукувальний інститут "Агропроект" задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області №1011-3/11/445 від 06.02.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Присудити товариству з обмеженою відповідальністю "Проектно-вишукувальний інститут "Агропроект" () здійснені ним судові витрати на оплату судового збору в сумі 2160 грн. (дві тисячі сто шістдесят гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України ().

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду/, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.А. Черниш