Справа № 208/3026/16-а
Суддя: Івченко Т. П.
Дата ухвалення: 2017-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 208/3026/16-а
№ провадження 2-а/208/29/17
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 листопада 2017 р. м. Кам'янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі, головуючого судді Івченко Т.П., розглянув у скороченому порядку, передбаченому ст. 183-2 КАС України, адміністративну справу:

Представника позивача - Гармаш Л.М.,

Представника ППФ «Бомонд» - Крючкової Н.В.,

ТОВ НВП «Екологія-Дніпро 2000» - Семикіної Л.В., адміністративну справу за позовом Керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури до Кам'янської міської ради Дніпропетровської області, третьої особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: відділ Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області, Приватне підприємство фірма «Бомонд» «про визнання рішення незаконним», -

ВСТАНОВИВ :

Керівник Дніпродзержинської місцевої прокуратури, діючи в інтересах держави, 16.05.2016 звернувся до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська з адміністративним позовом до Кам'янської (Дніпродзержинської) міської ради Дніпропетровської області, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: відділ Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області, Приватне підприємство фірма «Бомонд», в якому просить визнати рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» незаконним та нечинним з моменту його прийняття з відновлення редакції рішення Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» станом на 08.07.2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» прийнято з порушенням Законів України "Про оцінку земель", «Про місцеве самоврядування», постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.95 №213 «Про Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» (зі змінами), наказу Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 №18/15/21/11, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, Регламенту Дніпродзержинської міської ради VI скликання, який затверджений рішенням міської ради від 18.11.2010 №03-01/VI та з урахуванням змін до Регламенту, які внесені рішенням міської ради від 27.12.2013 №982-44/VI.

Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська від 18.05.2016 відкрито провадження у справі, та призначено її до розгляду у судове засідання.

Представник Кам'янської міської ради Дніпропетровської області визнав позовні вимоги у повному обсязі, подав клопотання про розгляд справи без його участі та розглянути справу за наявними матеріалами.

Представник третьої особи без самостійних вимог Відділ Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську на прохав провести розгляд справи без їх участі.

Згідно частини 4 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Частиною 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладене, з урахуванням думки прокурора та представника третьої особи, які надали письмові заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналогічна норма встановлена пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування», згідно якої виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оцінку землі", нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно зі статтями 5, 13 Закону України "Про оцінку землі", ст. 201 Земельного Кодексу України обов'язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

У відповідності зі статтею 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Частиною 2 статті 18 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Згідно частини 1 статті 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Відповідно до частини 1 статті 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Судом за наявними матеріалами в справі встановлено, що Дніпродзержинською міською радою прийнято рішення від 12.07.2013 №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ». Цим рішенням рада вирішила:

«1. Затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ із застосуванням базової вартості 1 м2 в розмірі 199,64 грн. та ввести її в дію з 01.01.2014.

1.1. Для всіх земельних ділянок у правобережній частині міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3 з урахуванням локальних факторів: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні (0,8) та у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (0,8), який в сукупності (добутку) дорівнює 0,64.

1.2. Для всіх земельних ділянок у лівобережній частини міста при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3 з урахуванням локального фактору місцезнаходження земельної ділянки на намивних (насипних) територіях, який дорівнює 1,02.

1.3. Застосувати сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 1 на земельні ділянки, які надані в користування промисловим підприємствам, що є джерелами забруднення.

1.4. Решту локальних факторів, крім тих, що визначені цим рішенням при обчисленні нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки не застосовувати.

2. Установити коефіцієнт для розрахунку річної орендної плати за земельні ділянки, розпорядниками яких є Дніпродзержинська міська рада на рівні трикратного розміру земельного податку з 01.01.2014. Вважати таким, що втратить чинність рішення Дніпродзержинської міської ради від 25.06.2012 №475-24/VІ з 01.01.2014».

В подальшому міська рада прийняла рішення від 08.07.2015р. №1339-64/VI про внесення змін до рішення Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 №842-38/VI, які полягають в наступному:

«1. Унести зміни до рішення міської ради від 12.07.2013 року №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», а саме.

1.1. Пункт 1.1. рішення викласти у наступній редакції: «1.1. Для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, якій дорівнює 0,5.»

1.2. Пункт 1.2. рішення вважати таким, що втратив чинність.

1.3. Пункти 1.3. та 1.4. рішення вважати пунктами 1.2. та 1.3».

Таким чином, п.1.1, 1.2, 1.3 рішення міської ради №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» в новій редакції мають наступні зміст:

«1. Затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ із застосуванням базової вартості 1 м2 в розмірі 199,64 грн. та ввести її в дію з 01.01.2014.

1.1. Для всіх земельних ділянок міста, крім земельних ділянок зазначених в п.1.3, при розрахунку нормативної грошової оцінки застосовувати єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, якій дорівнює 0,5.

1.2. Застосувати сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 1 на земельні ділянки, які надані в користування промисловим підприємствам, що є джерелами забруднення.

1.3. Решту локальних факторів, крім тих, що визначені цим рішенням при обчисленні нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки не застосовувати».

Відповідно до вимог Земельного кодексу України, Закону України «Про оцінку земель» та постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.95 №213 «Про Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» (зі змінами), наказом Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 № 18/15/21/11 затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів (далі - Порядок).

Згідно п.1.2 Порядку, він регламентує механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок сільськогосподарського призначення та населених пунктів.

В п. 3.3 Порядку зазначено, що нормативна грошова оцінка одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів визначається за формулою

Цн = В х Нп х Кф х Км, (8)

Нк

де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях);

В - витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях);

Нп - норма прибутку (6 %);

Нк - норма капіталізації (3 %);

Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо);

Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Відповідно п.3.6 Порядку, Км3-локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони. Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 1 табл. 1.7 Порядку, кількість яких становить 30. Значення цих локальних факторів згідно Порядку коливаються в діапазоні від найменших 0,75-0,90 (земельна ділянка у зоні небезпечних геологічних процесів) до найбільших1,04-1,2 (місцезнаходження земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів).

В п. 3.6 Порядку зазначено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою:

Км = Км1 х Км2 х Км3, (9)

де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місцерозташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Вихідними даними для обчислення Км є генеральні плани та проекти планування і забудови населених пунктів, плани їх земельно-господарського устрою, матеріали економічної оцінки їх територій.

Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів виконується в послідовності відповідно до пунктів 3.6 - 3.9 Порядку.

На виконання зазначеного Порядку товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки» розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Дніподзержинськ, яка затверджена рішенням Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013р. №842-38/VI.

Місцевою прокуратурою 05.01.2017 через канцелярію суду до почату нового судового розгляду після повернення справи з Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду надано заяву про долучення письмових доказів, якою надано розрахунок збитків від застосування коефіцієнту Км3 у розмірі 0,5 та витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м. Дніпродзержинська (чинна з 01.01.2014 р.).

Також в матеріалах справи в додатках до адміністративного позу наявний лист відділу Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську від 14.01.2016 адресованій Дніпродзержинській місцевій прокуратурі з питань застосування прокурором представницьких повноважень з наступним обґрунтуванням.

Відділ зазначає, що згідно вказаної технічної документації на території м.Дніпродзержинськ визначено 16 локальних факторів, які можуть вплинути на загальне значення коефіцієнту Км3, як і інші локальні фактори, що можуть потенційно бути виявлені в м. Дніпродзержинську вже були враховані на стадії визначення коефіцієнту Км2.

В попередній редакції рішення ради єдиний сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який в добутку дорівнює 0,64, застосований конкретно лише до двох локальних факторів: місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні (0,8) та у зоні обмеження забудови за ступенем забруднення атмосферного повітря (0,8).

У рішенні Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015р. №1339-64/VІ визначено єдиний сукупний (добуток множення) коефіцієнт Км3 на рівні 0,5, однак не визначається саме із яких сукупних локальних факторів складається Км3 на рівні 0,5. Отримати добуток коефіцієнту Км3 у розмір 0,5 взагалі неможливо, тому що, якщо допустити місце розташування земельної ділянки в найгірших, найбільш несприятливих, обтяжливих умовах по локальним факторам, то необхідно буде перемножити найнижчі, згідно таблиці 1.7 Порядку, коефіцієнти всіх груп локальних факторів: санітарно-гігієнічний (0,8), інженерно-інфраструктурний (0,9), інженерно-геологічний (0,75), історико-культурний (1,06), природно-ландшафтний (1,05), функціонально-планувальний (1,04), і отримати їх добуток 0,625, аж ніяк 0,5.

Так, при прийнятті коефіцієнту Км3 на рівні 0,5, як єдиного сукупного (добутку) коефіцієнту, який буде застосовуватися, не були враховані локальні фактори, які визначені технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ, і їх добуток однозначно буде більшим від 0,5, але використанню підлягає нічим не обґрунтований Км3, який встановлений оскаржуваним рішенням ради.

Також відділ наголошує, що після прийняття Дніпродзержинською міською радою рішення від 08.07.2015р. №1339-64/VІ з 01.01.2016 під час розрахунку нормативної грошової вартості конкретної земельної ділянки підлягає застосовуванню не сукупний коефіцієнт Км3 (який повинен складатися із добутку конкретно визначених локальних факторів), а єдиний коефіцієнт Км3 на рівні 0,5, що у свою чергу протирічить наказу Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) від 27.01.2006 №18/15/21/11 «Про Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів».

Крім того, відділ як територіальний орган центрального органу державної виконавчої влади категорично з посиланням на чинне законодавство зазначив, що не має права керуватись протиправним рішенням органу місцевого самоврядування.

Також судом досліджено заперечення представника ППФ «Бомонд» з доданими додатками на адміністративний позов прокуратури та визнано викладені в них доводи обґрунтованими, а деякі викладені в них висновки такими, що суперечать навіть доданим третьою особою письмовим доказам.

Суд не погоджується з доводами представника третьої особи щодо недотримання прокурором норм другого абзацу частини 2 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Статтею 121 (ст. 131-1 в редакції від 30.09.2016) Конституції України передбачено, що прокуратура забезпечує представництво інтересів держави в суді.

Відповідно до ч.3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до другого абзацу частини 2 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Таким чином, прокурором правильно обрано спосіб і форму захисту інтересів держави шляхом набуття одноособового позивача, тому що міська рада є суб'єктом владних повноважень, який прийняв незаконний нормативно-правовий акт, а думка про її процесуальний статус як позивач до самої себе є нелогічною.

Також згідно заперечень представник не вбачає інтересів держави у земельних відносин, які врегулювала міська рада, ухваливши оскаржуване рішення, що також спростовується матеріалами справи.

Прокурором до адміністративного позову додано лист виконавчого комітету Дніпродзержинської міської ради від 11.04.2016 №8вих-08/334, лист Департаменту фінансів Дніпродзержинської міської ради від 31.03.2016 №03-07/1552/383, зі змісту яких вбачається, що оскаржуване рішення створило передумови для зменшення дохідної частини міського бюджету м. Дніпродзержинська, а саме через недоотримання сум орендної плати та земельного податку. Розрахунок недоотриманих сум по конкретним земельним ділянкам виконавчі органи міської ради не надали, посилаючись на недостатність інформації, яка міститься в Державному земельному кадастрі, держателем якого є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері земельних - Держгеокадастр України.

Також, як зазначалося вище, прокурором додано розрахунок збитків від застосування коефіцієнту Км3 згідно рішення Дніпродзержинської міської ради №1339-64/VI від 08.07.2015, який наданий представником відділу Держгеокадстру у м.Дніпродзержинську.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України, бюджети місцевого самоврядування - бюджети територіальних громад сіл, їх об'єднань, селищ, міст (у тому числі районів у містах), бюджети об'єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України - сукупність державного бюджету та місцевих бюджетів, побудована з урахуванням економічних відносин, державного і адміністративно-територіальних устроїв і врегульована нормами права.

Пунктом 23 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України встановлено, доходи бюджету - податкові, неподаткові та інші надходження на безповоротній основі, справляння яких передбачено законодавством України (включаючи трансферти, плату за надання адміністративних послуг, власні надходження бюджетних установ).

Згідно пунктів 32, 48 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України, міжбюджетні трансферти - кошти, які безоплатно і безповоротно передаються з одного бюджету до іншого; субвенції - міжбюджетні трансферти для використання на певну мету в порядку, визначеному органом, який прийняв рішення про надання субвенції.

Відповідно до статті 7 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України ґрунтується на таких основних принципах: єдності бюджетної системи України, збалансованості (повноваження на здійснення витрат бюджету мають відповідати обсягу надходжень бюджету на відповідний бюджетний період), обґрунтованості (бюджет формується на реалістичних макропоказниках економічного і соціального розвитку України та розрахунках надходжень бюджету і витрат бюджету, що здійснюються відповідно до затверджених методик та правил), субсидіарності (розподіл видів видатків між державним бюджетом та місцевими бюджетами, а також між місцевими бюджетами ґрунтується на необхідності максимально можливого наближення надання гарантованих послуг до їх безпосереднього споживача).

В своїх запереченнях ППФ «Бомонд» визнає ту обставину, що оскаржуване рішення міської ради фактично призведе до зменшення податкового навантаження у формі плати за землю для суб'єктів господарювання міста, а значить і до зменшення надходжень до місцевого бюджету, але виправдовує це тим, що міською радою прийняті інші організаційно-фінансові рішення, які компенсують втрати бюджету без надання суду копій цих рішень. Представник відповідача також не надав суду цих доказів і, як зазначалося вище, не заперечує проти позову прокурора.

Зменшення податкових надходжень з плати за землю до дохідної частини призведе до порушення вказаних основних принципів бюджетної системи, що призведе до збільшення дефіциту місцевого бюджету м. Дніпродзержинська і необхідності його трансфертного доповнення за рахунок коштів Державного бюджету України.

У зв'язку з вищевикладеним суд погоджується з доводами прокурора щодо наявності інтересів держави в даному спорі тому, що крім того рішення Дніпродзержинської міської ради № 1339-64/УІ від 08.07.2015 «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 № 842- 38/УІ «Про затвердження нормативно-грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» також негативно впливає на формування дохідної частини місцевого бюджету, тим самим скорочуються витрати на соціальні, економічні та інші сфери та програми, що також негативно впливають на територіальну громаду міста в особі його мешканців.

Однозначно при зменшенні дохідної частини місцевого бюджету виникає необхідність зменшення його видатків, що має негативні наслідки для громади, або просити допомогу з державного бюджету.

Також суд, проаналізувавши доводи заперечень щодо відповідності оскаржуваного рішення Регламенту міської ради VI скликання, дійшов висновку про їх суперечливість навіть письмовим документам, які надало ППФ «Бомонд».

Третя особа стверджує, що у зв'язку з тим, що оскаржуване рішення прямо або опосередковано не спричиняє зміни у надходженнях до міського бюджету, воно не потребувало погодження з певними структурними підрозділами системи виконавчих органів міської ради.

Проте, згідно доданого до заперечень рішення Дніпродзержинської міської ради від 27.12.2013 №982-44/VI «Про внесення змін у додаток до рішення міської ради від 18.11.2010 №03-01/VI «Про затвердження Регламенту Дніпродзержинської міської ради VI скликання» (далі -Регламент) вбачається інше правове регулювання даного питання.

Згідно пунктів 5, 10 першого абзацу частини 3 статті 16 Регламенту, всі проекти та прийняті рішення міської ради підлягають візуванню керівником департаменту фінансів, головою постійної комісії з питань соціально-економічного розвитку міста, бюджету, фінансів та банківської діяльності, якщо відповідно до проекту рішення виконання конкретних дій пов'язано з фінансуванням, матеріальними витратами з міського бюджету, або якщо прийняття такого рішення прямо або опосередковано може спричинити зміну у надходженнях до міського бюджету (надання пільг або звільнення від сплати місцевих податків та зборів, прийняття програм та внесення змін до них тощо).

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 7 статті 16 Регламенту, проекти рішень до розгляду на пленарному засіданні мають бути обов'язково розглянуті постійною комісії з питань соціально-економічного розвитку міста, бюджету, фінансів та банківської діяльності, якщо відповідно до проекту рішення виконання конкретних дій пов'язано з фінансуванням, матеріальними витратами з міського бюджету, або якщо прийняття такого рішення прямо або опосередковано може спричинити зміну у надходженнях до міського бюджету (надання пільг або звільнення від сплати місцевих податків та зборів, прийняття програм та внесення змін до них тощо).

В запереченнях ППФ «Бомонд» посилається на дотримання процедури підготовки проекту оскаржуваного рішення до розгляду на пленарному засіданні міської ради і додає архівні копії витягів з протоколу наради міського голови з головами постійних комісій міської ради від 23.04.2015 щодо рішення Дніпродзержинської міської ради від №1339-64/VI, протоколу №60 засідання постійної комісії з питань правової політики, законності та правопорядку від 23.06.2015, протоколу №64 засідання постійної комісії з питань регуляторної політики, споживчого ринку та розвитку підприємництва від 17.06.2015 р., висновку постійної комісії Дніпродзержинської міської ради VI скликання з питань регуляторної політики, споживчого ринку та розвитку підприємництва щодо рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 №1339-64/VI, аналіз регуляторного впливу до проекту рішення Дніпродзержинської міської ради «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 №842-38/ VI « Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», витяг із протоколу №6 засідання виконавчого комітету міської ради від 24.06.2015 щодо рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 №1339-64/VI. Проте в матеріалах справи відсутні докази погодження проекту оскаржуваного рішення керівником департаменту фінансів, головою постійної комісії з питань соціально-економічного розвитку міста, бюджету, фінансів та банківської діяльності міської ради та розгляд проекту на засіданні цієї комісії.

Крім того, згідно четвертого абзацу частини 3 статті 16 Регламенту, проект рішення з «Особливою думкою» не включається міським головою до проекту порядку денного сесії міської ради та повертається його авторові (ініціаторові) на доопрацювання.

До адміністративного позову прокурором додано лист погодження проекту оскаржуваного рішення та копію особистої думки його автора директора Департаменту комунальної власності та земельних відносин міської ради. В особистій думці директор не погоджується з проектом рішення тому, що воно суперечить нормам спільного наказу Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук № 18/15/21/11 від 27.01.2006, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.04.2006 за № 388/12262, яким затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів.

Таким чином, міський голова не мав права включати до проекту порядку денного сесії міської ради проект оскаржуваного рішення міської ради та повернути його авторові (ініціаторові) на доопрацювання.

Також одним з доводів заперечень є те, що після внесення оскаржуваним рішенням змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року № 842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», в п. 1.1 рішення № 842-38/VI встановлено єдиний сукупний (добуток) коефіцієнту Км3, який дорівнює 0,5, а в п.1.3 цей коефіцієнт залишився без змін і дорівнює 1, тобто радою дотримано вимоги п. 3.10 Порядку, яким зазначено, що для обчислення Км3 необхідно враховувати локальні фактори, наведені в додатку 1 табл. 3.7, при цьому добуток пофакторних оцінок не повинен бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Аналогічний діапазон визначення коефіцієнту Км3 в міститься в розроблено технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпродзержинськ, яка розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки» і затверджена рішенням Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013р. №842-38/VI.

З наведеним доводом заперечень суд не погоджується, тому що, проаналізувавши текстуально зміст оскаржуваного рішення, нову редакцію рішення міської ради від 12.07.2013 року №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» після внесення змін, витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста, Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, особистої думки директора Департаменту комунальної власності та земельних відносин міської ради, дійшов висновку, що сукупний добуток коефіцієнту Км3 повинен бути не фіксованим, навіть якщо обрано цифру в діапазону від 0,5 до 1,5, а складатись із суми конкретно визначених локальних факторів притаманних окремій земельній ділянці, які обумовлені її розташуванням на певній місцевості і визначені технічною документацією і Порядком.

Крім того, прокурором не оспорюється законність п.1.3 (1.2 в новій редакції) рішення міської ради від 12.07.2013 року №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ», яким застосовано сукупний (добуток) коефіцієнт Км3, який дорівнює 1 на земельні ділянки, які надані в користування промисловим підприємствам, що є джерелами забруднення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 11, 14, 69 - 71, 86, 94, 122, 128, 158 - 163, 167, 171, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Керівника Дніпродзержинської місцевої прокуратури до Кам'янської міської ради Дніпропетровської області, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: відділ Держгеокадастру у м. Дніпродзержинську Дніпропетровської області, Приватне підприємство фірма «Бомонд» «про визнання рішення незаконним», - задовольнити повністю.

Поновити строк на оскарження рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року №842-38/ VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ».

Визнати рішення Дніпродзержинської міської ради від 08.07.2015 року №1339-64/VI «Про внесення змін до рішення міської ради від 12.07.2013 року №842-38/ VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» незаконним та нечинним з моменту його прийняття з відновлення в редакції рішення Дніпродзержинської міської ради від 12.07.2013 року №842-38/VI «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Дніпродзержинськ» станом на 08.07.2015 року.

Стягнути з Кам'янської міської ради Дніпропетровської області (51931, м. Кам'янське, майдан П. Калнишевського, 2, ) на користь Прокуратури Дніпропетровської області (49044, м. Дніпро, пр.. Д. Яворницького, 38, р/р 0291 в Державній казначейській службі України в м. Київ, МФО 820172, ) сплачений судовий збір у розмірі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок, відповідно платіжного доручення №1020 від 18.05.2016 року та у розмірі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок, відповідно платіжного доручення №1373 від 15.06.2016 року.

Постанови суду, прийняті в порядку скороченого провадження, виконуються негайно.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в десятиденний строк з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Суддя Івченко Т. П.