Справа № 818/1716/17
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2017-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 грудня 2017 р. Справа №818/1716/17
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шевченко І.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Сусіденко Я.С.,
представників позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,
представників відповідача І - ОСОБА_3, ОСОБА_4,
представника відповідача - ІІ - ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови, зобов'язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Спільне українсько-білоруське підприємство «Укртехносинтез» у формі товариства з обмеженою відповідальністю (далі по тексту - позивач, СУБП «Укртехносинтез» у формі ТОВ) звернулося до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі по тексту відповідач, УДАБК СМР), Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі відповідач-ІІ, УДАБІ у Сумській області), в якому, з урахуванням додаткових пояснень по справі (а.с.114-118) просило:
- визнати протиправними дії УДАБК СМР щодо проведення та оформлення результатів перевірки, що полягають у внесенні недостовірних даних до акту перевірки №94/1 (без зазначення дати складання), складанні протиправного протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 року (без номеру) та винесення протиправної постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017;
- визнати протиправною та скасувати постанову УДАБК СМР про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20;
Свої вимоги позивач мотивує тим, що оскаржувана постанова була винесена за результатами перевірки, яка була проведена з порушеннями вимог чинного законодавства, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №533 (далі Порядок №533), висновки перевірки не відповідають дійсності, є необґрунтованими та суперечать Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-ІV (далі Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Стверджує, що строк перевірки було продовжено без наявного належного обґрунтування для цього, а на порушення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Порядку №533 акт перевірки не було вручено в день складання 05.10.2017.
З посиланням на ст.ст. 1, 2, 24, 25 Закону України «Про Службу безпеки України» від 25.03.1992 №2229-ХІІ (далі Закон України «Про Службу безпеки України»), вважає, що у відповідача були відсутні підстави для проведення перевірки на підставі запиту Управління Служби безпеки України в Сумській області, оскільки такий запит не містить відомостей про кримінальне провадження, при розслідуванні якого необхідно здійснити перевірку обєкту, такий запит складений з перевищенням повноважень та за відсутності підстав для його складання.
Також стверджує, що відповідачем до оскаржуваної постанови внесено недостовірні дані відносно відсутності у позивача проектної документації, оскільки проектна документація на II чергу реконструкції та містобудівні умови та обмеження була надана перевіряючим під час здійснення заходів державного контролю.
Відмічає, що відповідач виніс оскаржувану постанову, без посилання на порушення жодної норми законодавства чи ДБН з боку позивача, відповідач в жодному документі складеному за результатами перевірки не вказав, що ж саме порушив позивач, не наведено підстав та не доведено правомірність застосованих до позивача санкцій.
Ухвалою суду було призначено попереднє судове засідання на 23.11.2017 (а.с.2).
23.11.2017, у звязку з направленням запиту до УДАБІ у Сумській області, в попередньому судовому засіданні було оголошено перерву до 04.12.2017 (а.с.104,108).
13.12.2017 в судовому засіданні оголошена перерва до 20.12.2017, у звязку з відсутністю відповіді від Державної архітектурно-будівельної інспекції України (149-150,152).
У судовому засіданні 20.12.2017 представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позові та додаткових поясненнях (а.с.114-118) та просив суд їх задовольнити.
Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечували з підстав, викладених у письмових запереченнях (а.с.72-79) та зазначили, що перевірка була проведена протягом 12 робочих днів, без порушення встановлених строків та відповідно до абз.10 п.7 Порядку №533. З результатами перевірки позивач був ознайомлений з дотриманням порядку в повному обсязі, про що свідчать надані позивачем до УДАБК СМР пояснення та зауваження, які були зареєстровані, докладені до матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності ті прийняті до уваги відповідачем.
Відмічають, що надані під час перевірки позивачем документи не можуть являтись робочим проектом та використовуватись для будівельних робіт, а, отже, говорити про конкретний опис правопорушень у акті перевірки щодо проектної документації, вважають недоцільним та, у звязку з чим, роблять висновок про відсутність у позивача проектної документації, розробленої у відповідності до ДБН А.2.2-3-14 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
Крім іншого вказують, що назва обєкту, що вводиться в експлуатацію у Декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності (а.с.168-170) не відповідає назві обєкта будівництва відповідно до проектних матеріалів.
З посиланням на ескізний проект, розроблений приватним акціонерним товариством «Проектний та науково-дослідний інститут» «Харківський промбудндіпроект» клас наслідків ТЦ «Універмаг «Київ» - СС-3 (V категорія складності), клас наслідків прибудови - СС-2 (IV категорії складності), та зважаючи на назву обєкта та наміри забудови «Реконструкція торгівельного центру з влаштуванням критих та відкритих бокових терас до існуючої галереї торгівельного центру «Універмаг «Київ» та влаштування стаціонарних навісів над терасами», та враховуючи клас наслідків Торгівельного центру (СС-3), стверджують, що обєкт будівництва позивача має відноситись до класу наслідків СС-3. У звязку з чим, вважають, що на час отримання дозвільних документів позивачу необхідно, було отримувати дозвіл на виконання будівельних робіт, відповідно до п.5 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт» (далі Постанова №466), за яким будівельні роботи можуть виконуватися замовником після видачі дозволу на виконаних будівельних робіт, щодо обєктів IV і V категорії складності. Враховуючи що такий дозвіл був відсутній, вважають, що оскаржувана постанова була прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства.
Заслухавши представників сторін, повно та всебічно зясувавши обставини у справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд вбачає необхідним позов задовольнити частково, виходячи з наступного.
У судовому засіданні встановлено, що посадовими особами УДАБК СМР було проведено позаплановий захід державного контролю обєкта містобудування по вул. Кооперативна, 1, м. Суми, ТЦ Універмаг «Київ» щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якого складено акт №94/1 від 05.10.2017 (а.с.13-22).
На підставі акта перевірки відповідачем були складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 (а.с.23-25) та 31.10.2017 постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 (а.с.26-27).
Задовольняючи позовні вимоги, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюється законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до ст. 41 даного Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (Порядок №533).
За приписами вказаної норми ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п. 5,7 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Представник позивача стверджує, що відповідач не мав підстав для проведення перевірки за запитом Управління Служби безпеки України в Сумській області з тих підстав, що даний орган не має повноважень здійснювати чи ініціювати проведення перевірки субєкта господарювання у сфері містобудівної діяльності.
Разом з тим, ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядком 553, не передбачено, що орган, який проводить перевірку повинен надати оцінку відповідній вимозі правоохоронного органу, та у випадку, якщо вона прийнята з перевищенням повноважень чи за відсутності підстав для його направлення, відмовити у її виконанні. Враховуючи, вказане вище, а також, те, що Служба безпеки України відповідно до ст.1 Закону України «Про Службу безпеки України» є державний правоохоронний орган спеціального призначення, суд визнає про наявність підстав у відповідача для призначення позапланової перевірки, передбачених ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та Порядком №553. Крім того, суд відмічає, що наказ від 18.09.2017 №121-ОД (а.с.80) «Про проведення позапланової перевірки», прийнятий, у звязку із зверненнями управління архітектури та містобудування Сумської міської ради та Управління Служби безпеки України в Сумській області, є чинним, не скасований, а тому посилання позивача на відсутність підстав для проведення позапланової перевірки є необґрунтованим.
В той же час, слід відмітити, що до початку призначення перевірки обєкта містобудування по вул. Кооперативна, 1, м. Суми, ТЦ Універмаг «Київ» УДАБК СМР на адресу позивача було надіслано повідомлення від 15.09.2017 №302/29.01-18 (а.с.10), яким повідомлялось, що позапланова перевірка обєкта містобудування буде проведена в період з 19.09.2017 по 02.10.2017. Однак, за направленням для проведення позапланового заходу від 18.09.2017 №94/29.01-10 (а.с.11,81), наказу УДАБК СМР від 18.09.2017 № 121-ОД «Про проведення позапланової перевірки» (а.с.80) термін проведення перевірки встановлено з 20.09.2017 по 03.10.2017 (10 робочих днів). На підставі наказу УДАБК СМР від 03.10.2017 № 129-ОД «Про продовження проведення позапланового заходу» (а.с.82) проведення перевірки було подовжено на період з 04.10.2017 по 05.10.2017 (2 робочих днів), про що виписано направлення від 03.10.2017 №94/1 (а.с.12, 83).
Разом з тим, згідно абз.10 пункту 7 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Тобто за приписами вказаного Порядку №533, відповідач мав право продовжити перевірку саме «у разі потреби», однак, в наказі (а.с.82), жодним чином не було вказано, що стало підставою для такої потреби. У судовому засіданні представники відповідача також не надали обґрунтованих пояснень щодо необхідності у продовженні терміну проведення позапланового заходу.
Таким чином, проведення перевірки, всупереч наданому відповідачем повідомленню, тривало з 20.09.2017 по 05.10.2017 (дванадцять робочих днів), тобто максимально можливий термін її проведення передбачений абз. 10, п. 7. Порядку №553 без наявності обґрунтованої необхідності її подовження.
Представники відповідача вказують на те, що жодним нормативним документом не передбачено направлення такого повідомлення, а тому період перевірки, який в ньому значиться ніяким чином не впливає на права позивача. Разом з тим, відповідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. А тому, суд визнає, що надіслання повідомлення про проведення позапланової перевірки, зміст якого в частині строків проведення перевірки не відповідав наказу від 18.09.2017 №121-ОД та направленню від 18.09.2017 (а.с.80,81) в сукупності всіх обставин у справі, мало вплив на дотримання прав позивача в частині призначення перевірки.
Варто звернути увагу і на дотримання порядку і строку ознайомлення позивача з результатами перевірки. Так, відповідно до ч.6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Однак, як встановлено в судовому засіданні, відповідачем акт не було вручено в день складання 05.10.2017, а надісланий лише 09.10.2017 (а.с.102).
Представники відповідача стверджують, що позивач не зявився для ознайомлення з матеріалами перевірки у зазначений в направленні час, про що складено відповідний акт (а.с.103). Разом з тим, як свідчить журнал обліку робочого часу працівників управління та пояснень представника відповідача, перевіряючи виходили на обєкт будівництва 05.10.2017 з 13години до 14 години з метою ознайомлення з проектною документацією (а.с.84-85). У повідомленні (а.с.12) значилось, що позивач для ознайомлення з результатами перевірки має прибути о 15годині 05.10.2017. Враховуючи, що перевіряючі 05.10.2017 з 13години до 14 години перебували на обєкті будівництва позивача, суд критично ставиться до пояснень представника відповідача про незявлення позивача для вручення акта перевірки 05.10.2017.
Також в судовому засіданні було встановлено допущення відповідачем порушень вимоги ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої, в акті перевірки зазначається стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Так, в акті перевірки зазначено, що позивачем порушено п.3 ч.1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме:
- дозвіл на виконання будівельних робіт на проведення вищезазначених робіт не наданий і в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування, анулювання зазначених документів відсутня інформація щодо реєстрації дозволу на виконання будівельних робіт.
- проектні матеріали, надані для ознайомлення в останній день перевірки не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Проектної документації, розробленої у відповідності до ДБН А2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» не надано (а.с.19 зворот).
Разом з тим, на порушення вказаних приписів Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в акті перевірки зазначено: «надані для ознайомлення проектні матеріали не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам», при цьому, ні в акті перевірки, ні в протоколі, ні в постанові (а.с.23-27) не вказано в чому полягала така «невідповідність», не вказано які розділи (пункти) проектної документації містять «невідповідності» та яким саме пунктам і яких саме державних будівельних нормам, стандартам і правилам не відповідає надана проектна документація.
У порушення вимог наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», посадовими особами відповідача у Розділі VІ у першій графі «найменування нормативно-правового акту, проектної документації...» не вказано статтю, пункт чи підпункт будівельної норми, яку порушено у проектній документації, а у другій графі «детальний опис виявленого порушення» зазначено лише загальну фразу про невідповідність проектних матеріалів державним будівельним нормам, без зазначення конкретних робочих проектів, їх аркушів та конкретних фактів допущеного порушення (а.с.19).
Представники відповідача відмічають, що не було доцільним зазначати всі порушення в даному випадку, оскільки ті матеріали що були надані 05.10.2017 перевіряючим (а.с.86-92), не могли бути робочим проектом та використовуватись для будівельних робіт (а.с.75).
На вказане, по-перше слід відмітити, що відповідно до п. 11 Порядку №533 посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.
У звязку з чим, посилання в акті перевірки, протоколу та оскаржуваній постанові на відсутність проектної документації чи невідповідність її державним будівельним нормам, стандартам і правилам є безпідставним. Крім іншого, вихід 05.10.2017 перевіряючих на обєкт перевірки з метою ознайомлення з проектною документацією (а.с.84-85), що не було предметом перевірки, є прямим порушенням п. 11 Порядку №533.
При цьому, доводи відповідача про невідповідність проектних матеріалів, наданих для ознайомлення, будівельним нормам, стандартам і правилам та про відсутність проектної документації не відповідають дійсності, приймаючи до уваги наступне.
Згідно з пунктом 11.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45 (в редакції від 22.09.2015) (далі Порядок №45) стадії проектування для об'єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: стадія проект (далі - стадія П); стадія робоча документація (далі - стадія Р).
Згідно з пунктом 12 Порядку №45, окремі розділи або частини проектної документації розробляються відповідними виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які не мають такого сертифіката.
У відповідності до додатку Ж (довідковий) ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 №163 замовник повинен здійснювати будівництво обєкта у відповідності до проектної документації (робоча документація), яка складається з наступних розділів:
Паспорт опоряджувальних робіт;
Кошторисна документація;
Специфікація обладнання, виробів і матеріалів;
Опитувальні аркуші та габаритні креслення на відповідні види обладнання та виробів;
Робоча документація на будівельні роботи;
Ескізні креслення загальних видів нетипових виробів.
Склад робочої документації може уточнюватися і доповнюватися.
В судовому засіданні представником позивача було предявлено всі розділи робочої документації на реконструкцію ТЦ «Універмаг Київ», які передбачені ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», що були розроблені відповідною проектною організацією (а.с.59-66,141,158-161), яка у подальшому затверджена позивачем в установленому порядку.
У звязку з чим доводи відповідача про відсутність проектної документації чи про те, що вона не відповідала будівельним нормам, стандартам і правилам не відповідає дійсності.
Щодо висновків, викладених в акі перевірки про відсутність декларації про початок виконання будівельних робіт, а також про відсутність дозвільних документів на виконання будівельних робіт, що стало підставою для складання протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.23-25) та оскаржуваної постанови (а.с.26-27), суд вважає їх необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, та суперечать Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», з огляду на наступне.
У відповідності до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво обєктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації;
4) виконання підготовчих та будівельних робіт;
5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів;
6) реєстрація права власності на обєкт містобудування.
Частиною 1 статті 31 цього ж Закону встановлено, що проектна документація на будівництво обєктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Абзацом 2 пункту 9 Порядку №45, передбачено, що проектування виконується на об'єкт будівництва у цілому або за чергами, а також із виділенням пускових комплексів, які можуть забезпечити випуск продукції чи надання послуг частково до повної проектної потужності, якщо це передбачено завданням на проектування. У цьому разі перша стадія проектування, яка схвалюється (затверджується), розробляється у цілому на об'єкт з розподілом по частинах будівництва. Розроблення наступної стадії проектування може здійснюватися по кожній окремій частині.
Пунктом 3.26 ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» передбачено, що черга будівництва - це визначена проектною документацією частина комплексу (будови) - будинки, будівлі, споруди, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури, введення в дію яких частково забезпечує випуск продукції або надання послуг, їх безпечну експлуатацію та самостійне функціонування.
Відповідно до пункту 4.9 вказаних ДБН, проектування може виконуватись за чергами будівництва, а також із виділенням пускових комплексів.
Враховуючи виказані вище норми законодавства, можна зробити висновок про те, що безпосередньому виконанню підготовчих та будівельних робіт передує вчинення замовником будівництва ряду попередніх дій, зокрема отримання вихідних даних, а також розроблення та затвердження проектної документації, яка може складатись як на весь обєкт будівництва так і на окремі черги.
Відповідно до наявних матеріалів справи, зазначені вимоги Закону позивачем виконані у повному обсязі. Так, позивач, який є власником земельної ділянки, що розташована за адресою: м. Суми, вул. Кооперативна, 1, 10.07.2013 отримав в Управлінні містобудування та земельних відносин Сумської міської Ради містобудівні умови та обмеження забудови вказаної земельної ділянки, та в подальшому 23.07.2013 - зміни та доповнення до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки № 75/11.01-23 від 10.07.2013 (а.с.52-58,86-88).
Вказані вихідні дані для забудови передбачають виконання робіт з реконструкції торгівельного центру «Універмаг Київ» з влаштуванням критих та відкритих терас, навісів та прибудов. Зазначена реконструкція передбачає влаштування критих та/або відкритих терас до існуючих галерей ТЦ «Універмаг Київ» та влаштування стаціонарних навісів над терасами. Відповідно до вихідних даних, відносно зазначеної реконструкції визначено III категорію складності, та передбачено виконання реконструкції у чотири черги, загальною площею забудови 6 973 кв.м., у т.ч. І черга - 1293 кв. м; II черга - 1990 кв. м; III черга - 1980 кв. м; IV черга - 1710 кв.м. Проектною організацією розроблено проектну документацію на реконструкцію ТЦ Універмаг Київ, яка у подальшому затверджена позивачем в установленому порядку (а.с.59-66,141,158-161). В даній проектній документації проектною організацією визначено СС2 (середні наслідки) та III категорію складності.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент початку робіт), замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 №1817-VІІІ, який набрав чинності 10.06.2017, внесено ряд змін та доповнень, у тому числі, до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, у частині отримання дозвільних документів на проведення підготовчих та будівельних робіт.
Пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону №1817-VIII встановлено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об'єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу.
За таких обставин, твердження посадових осіб відповідача, викладені в акті перевірки про відсутність декларації про початок будівельних робіт, не відповідають дійсності та суперечать вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Крім іншого варто відмітити, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92 (в редакції від 01.09.2015) затверджено Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.
Цей Порядок визначає механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп'ютерної бази даних. Реєстр ведеться з дотриманням вимог законодавства про захист персональних даних.
Відповідно до п.2 вказаного Порядку, реєстр ведеться з метою забезпечення: серед іншого, обліку повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт (далі - повідомлення), внесених змін до них або скасування їх реєстрації; обліку декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, внесених змін до них, повернення їх на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та скасування їх реєстрації. Відповідно до п. 9 цього ж Порядку, до реєстру вносяться відомості про:
а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів;
б) найменування та місцезнаходження об'єкта будівництва;
для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ, номер телефону;
для фізичних осіб - прізвище, ім'я та по батькові, серія і номер паспорта, реєстраційний номер облікової картки платника податків (не зазначається фізичними особами, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті), місце проживання;
г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру;
ґ) підрядну, проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності));
д) авторський і технічний нагляд (прізвище, ім'я та по батькові особи, яка його здійснює, серія та номер кваліфікаційного сертифіката);
е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).
Електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.
Тобто наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92 було передбачено вичерпний перелік, який заноситься до реєстру та він не передбачав внесення черг (за їх наявності) будівництва. При цьому, як вбачається з скріншоту цього реєстру (а.с.181), дані вимоги були виконані, інформація про спірну декларацію була внесена та її копія (з наявністю черг) перебуває в УДАБІ у Сумській області.
У звязку з чим висновок відповідача, викладений в акті перевірки про відсутність декларації про початок будівельних робіт від 04.04.2016, не відповідає дійсності.
Щодо висновків, викладених в акі перевірки, оскаржуваній постанові та протоколі стосовно відсутності відповідного дозвільного документу у позивача, суд зазначає наступне.
Як встановлено в судовому засіданні, відповідач вважає, що об'єкт будівництва, що став предметом перевірки, віднесений до V категорії складності, а тому позивач у відповідності до вимог Постанови №466 повинен був отримати дозвіл на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
На переконання суду, такі твердження є хибними та спростовуються державними будівельними стандартами і правилами, з огляду на наступне.
Так, відповідно до пункту 3.26 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» черга будівництва - це визначена проектною документацією частина комплексу (будови) - будинки, будівлі, споруди, лінійні об'єкти інженерно-транспорт інфраструктури, введення в дію яких частково забезпечує випуск продукції або надання послуг, їх безпечну експлуатацію та самостійне функціонування. Черга будівництва може поділятися на пускові комплекси.
Пункт 3 1. ДБН А.2.2-3:2014 надає визначення поняття будівля - це різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції.
Пункт 3.25 ДБН А.2.2-3:2014, частина будинку, будівлі, споруди - визначена проектною документацією на реконструкцію, капітальний ремонт частина будинку, будівлі.
Пунктом 3.2 ДБН А.2.2-3:2014 надано визначення будівництву - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва.
Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений Постановою КМУ №466 від 13.04.2011 (в редакції чинній на момент подання Декларації), який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт, визначає термін будівельні роботи: - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.
Таким чином, забудовник, яким є позивач зобовязаний був отримати дозвільний документ, який давав йому право на початок виконання будівельних робіт. Згідно ДСТУ-НБВ.1.2-16:20З «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва» та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво, позивач спільно з проектантом визначив клас наслідків (а.с.61) та у відповідності до нього отримав у встановленому законодавством порядку дозвільний документ - Декларацію про початок виконання будівельних робіт (а.с.28-29).
Враховуючи вимоги наведених пунктів ДБН, Порядку №466 від 13.04.2011 та відповідно до абз. 1 п. 4.14 ДСТУ-НБВ.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва», при розробленні проектної документації на реконструкцію, капітальний ремонт або технічне переоснащення частини існуючого обєкта або технічне переоснащення всього обєкта без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності обєкта будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності обєкта, що експлуатується.
Наведене вище свідчить, що якщо будівельні роботи проводяться на частині обєкту, який був раніше введений в експлуатацію та не призводять до повного зупинення його діяльності та не передбачають втручання в його конструктивні елементи, то такі будівельні роботи проводяться з розробленням проектної документації та розрахунків класу наслідків тільки на цю частину обєкта без урахування категорії складності об'єкта, що експлуатується.
Пункт 4.1 ДСТУ-НБВ.1.2-16:2013 вказує, що категорію складності об'єкта будівництва зазначають у завданні на проектування, використовують для визначення стадійності проектування та розраховують під час розроблення проектної документації. Розрахунок наводять у пояснювальній записці проектної документації на будівництво.
Згідно розробленої проектної документації на обєкт, що перевірявся відповідачем та розрахунків наведених в пояснювальній записці (а.с.60-61), обєкт віднесено до III категорії складності.
Посилання відповідача на невідповідність назви обєкту, зазначеного в Декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності (а.с.168-170) «Реконструкція відкритої тераси за адресою Сумська область, м. Суми, вул.. Кооперативна,1», назві обєкт в проектних документах «Реконструкцій торгівельного центру з влаштуванням критих та відкритих терас, навісів та прибудов Торгівельного центру «Універмаг Київ» по вул. Кооперативній,1 в м. Суми» є безпідставним, оскільки вказане, не може спростовувати факт наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт (а.с.28-29) та проектної документації на обєкт будівництва, що перевірявся, та відсутність яких, на порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», було констатовано відповідачем.
Крім іншого сам п.8 Порядку №45, на який посилається відповідач, не передбачає, що назва об'єкта будівництва за проектною документацією повинна зазначатись саме слово в слово, при цьому, як в декларації так і в проектній документації зазначено, що проводиться реконструкція відкритої тераси за адресою Сумська область, м. Суми, вул.. Кооперативна,1.
Посилання відповідача на ескізний проект, розроблений приватним акціонерним товариством «Проектний та науково-дослідний інститут» «Харківський промбудндіпроект» клас наслідків ТЦ «Універмаг «Київ» - СС-3 (V категорія складності), клас наслідків прибудови - СС-2 (IV категорії складності) (а.с.93-97), у звязку з чим він робить висновок про те, що обєкт будівництва має відноситись до класу наслідків СС-3, суд не приймає до уваги, оскільки по-перше, даний проект відповідач отримав вже після складання акта перевірки (а.с.120) та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. По-друге, згідно листа самого розробника проекту (а.с.171), відкрита та закрита тераси при універмазі відносяться до класу наслідків СС2 та має ІV категорію складності обєкта будівництві. Таким чином, доводи відповідача з посиланням на вказаний проект та про те, що обєкт будівництва відноситься до V категорії складності не відповідають дійсності.
Враховуючи той факт, що у позивача є в наявності повний комплект проектної документації на будівництво, у відповідності до норм законодавства визначено клас наслідків (відповідальності) та категорії складності обєктів будівництва та отримано у встановленому порядку дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт, акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскаржувана постанова містять інформацію, що не відповідає дійсності, постанова від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20, складена з порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вона не може відповідати приписам ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправною, а тому підлягає скасування, у звязку з чим, позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови підлягають задоволенню.
Що ж стосується позовних вимог про визнання протиправними дії УДАБК СМР щодо проведення та оформлення результатів перевірки, що полягають у внесенні недостовірних даних до акту перевірки №94/1 (без зазначення дати складання), складанні протиправного протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 06.10.2017 року (без номеру) та винесення протиправної постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017 суд відмічає наступне. Обов'язковою ознакою рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, як предмета адміністративного спору, є прямий (безпосередній) вплив рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень на правовий статус фізичної чи юридичної особи, тобто обмеження її прав, свобод, покладення на неї обов'язків. Прийняття суб'єктом владних повноважень рішення, як правило, є результатом вчинення ряду дій, зокрема проведення перевірки. З огляду на те, що в правовому регулюванні приймає участь саме рішення суб'єкта владних повноважень, а не окремі дії, вчинені в процесі здійснення владних повноважень, за результатами яких прийнято рішення, ці дії не можуть бути предметом оскарження до адміністративного суду окремо від оскарження рішення. Обставини щодо вчинення цих дій входять до предмету доведення у справі за позовом про скасування рішення суб'єкта владних повноважень, а їх правова оцінка судом на відповідність встановлених законом компетенції суб'єкта владних повноважень та порядку їх вчинення може бути підставою для скасування рішення як протиправного внаслідок вчинення посадовими особами суб'єкта владних повноважень дій не у спосіб та не у порядку, встановлених законом.
Враховуючи вказане, приймаючи до уваги, що судом дано правову оцінку дій відповідача на відповідність встановлених законом компетенції суб'єкта владних повноважень та порядку їх вчинення під час винесення оскаржуваної постанови, визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови є належним і допустимим способом захисту прав позивача у даній справі, що у повній мірі відновлює порушене право, а тому суд вбачає необхідним у задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправними дій УДАБК СМР, відмовити.
Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб'єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору..
Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.10.2017 за №11-333/29.01-20, винесену відносно Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" у формі товариства з обмеженою відповідальністю.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду або через Сумський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 02.01.2018.

Суддя І.Г. Шевченко