Справа № 806/3155/17
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2017-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2017 року м. Житомир справа № 806/3155/17

категорія 2.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської місцевої прокуратури про визнання протиправною відмову, зобов'язання надати інформацію на запит,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у якому просить визнати протиправною відмову Житомирської місцевої прокуратури у наданні інформації на його запит від 02.11.2017 про № кримінального провадження, посаду, прізвище, ім'я по батькові слідчого та прокурора процесуального керівника та стан досудового розслідування в кримінальному провадженні (за фактами службового підроблення посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, справа №295/15126/16-к) та просить зобов'язати надати таку інформацію. В обґрунтування позовних вимог посилається на порушення відповідачем вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", що полягає у ненаданні публічної інформації на інформаційний запит позивача. Дані дії відповідача позивач вважає незаконними, такими, що суперечать нормам діючого законодавства, оскільки відповідач без належного обґрунтування відмовив позивачеві у наданні інформації, яка за законом є відкритою.

Позивач направив на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі у порядку письмового провадження.

Представник відповідача також подав заяву про розгляд справи за його відсутності, у задоволенні позову просив відмовити з підстав викладених у відзиві на позов.

У відповідності до ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 01.11.2017 ОСОБА_1 звернувся до Житомирської місцевої прокуратури із запитом у якому просив надати інформацію про № кримінального провадження, посаду, прізвище, ім'я по батькові слідчого та прокурора процесуального керівника та стан досудового розслідування в кримінальному провадженні (за фактами службового підроблення посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Житомисрькій області, справа №295/15126/16-к).

Житомирською місцевою прокуратурою 08.11.2017 направлено на адресу позивача відповідь за вих. №101/20із17 у якій зазначено, що на виконання ухвали слідчого судді Богунського районного суду с міста Житомира від 08.12.2016 у справі №295/15126/16 уповноваженими особами Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області зареєстровано кримінальне провадження №0007721 від 22.12.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Також повідомлено, що інформація щодо процесуальних керівників, слідчих та стан розслідування у кримінальних провадженнях становить службову інформацію на підставі наказу Генерального прокурора України від 30.12.2014 №158.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес визначає Закон України "Про доступ до публічної інформації" №2939 - VI від 13.01.2011 (далі - Закон).

Відповідно до статей 1 - 3 вказаного Закону публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Метою створення даного нормативно - правового акту є забезпечення прозорості та відкритості суб'єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації.

Право на доступ до публічної інформації гарантується, зокрема, обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до ст. 4 Закону передбачено, що доступ до публічної інформації здійснюється на принципах: прозорості та відкритості діяльності суб'єктів владних повноважень; вільного отримання, поширення та будь-якого іншого використання інформації, що була надана або оприлюднена відповідно до цього Закону, крім обмежень, встановлених законом; рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

Доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію, що передбачено статтею 5 Закону.

Зі змісту ст.12 Закону вбачається, що суб'єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об'єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб'єктів владних повноважень; розпорядники інформації - суб'єкти, визначені у статті 13 цього Закону; структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.

Статтею 19 Закону встановлено, що запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Письмовий запит подається в довільній формі.

За змістом частини першої статті 22 Закону, розпорядник інформації має право відмовити у задоволенні запиту на інформацію у наступних випадках:

- розпорядник не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством володіти інформацією, щодо якої зроблено запит,

- інформація, що запитується, належить до категорії інформації, з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону,

- особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила, передбачені ст.21 цього Закону фактичні витрати, пов'язані з копіюванням або друком,

- не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених ч.5 ст.19 цього Закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 6 цього Закону до службової може належати така інформація:

1) що міститься в документах суб'єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов'язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень;

2) зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

Документам, що містять інформацію, яка становить службову інформацію, присвоюється гриф "для службового користування". Доступ до таких документів надається відповідно до частини другої статті 6 цього Закону.

Крім того, згідно з частиною другою статті 5 Закону України "Про захист персональних даних" N 2297-VI від 01.06.2010, не є конфіденційною інформацією персональні дані, що стосуються здійснення особою, яка займає посаду, пов'язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень.

У рішенні Конституційного суду України від 20 січня 2012 року N 2-рп/2012 у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України зазначено: "Вирішуючи питання щодо конфіденційності інформації про особу, яка займає посаду, пов'язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування, та членів її сім'ї, Конституційний суд України виходить з такого, що належність інформації про фізичну особу до конфіденційної визначається в кожному конкретному випадку. Перебування особи на посаді, пов'язаній зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування, передбачає не тільки гарантії захисту прав цієї особи, а й додаткові правові обтяження. Публічний характер як самих органів-суб'єктів владних повноважень, так і їх посадових осіб вимагає оприлюднення певної інформації для формування громадської думки про довіру до влади та підтримку її авторитету у суспільстві.

Крім того, слід відмітити, що у наказі Генерального прокурора України від 30.12.2014 №158 не міститься жодного посилання на те, що до службової інформації відноситься інформація щодо процесуальних керівників, слідчих та стан розслідування у кримінальних провадженнях становить службову інформацію, як це вказував відповідач у відповіді на звернення ОСОБА_1 та своїх письмових запереченнях.

Враховуючи те, що інформація, яку запитував позивач не є службовою інформацією, тобто не містить конфіденційну інформацію, а ненадання інформації на запит позбавило позивача на доступ до публічної інформації, тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України,

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправною відмову Житомирської місцевої прокуратури у наданні повної інформації на запит ОСОБА_1 від 01.11.2017 про № кримінального провадження, посаду, прізвище, ім'я по батькові слідчого та прокурора процесуального керівника та стан досудового розслідування в кримінальному провадженні (за фактами службового підроблення посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, справа №295/15126/16-к).

Зобов'язати Житомирську місцеву прокуратуру надати ОСОБА_1 інформацію на його запит від 01.11.2016 року про посаду, прізвище, ім'я по батькові слідчого та прокурора процесуального керівника та стан досудового розслідування в кримінальному провадженні (за фактами службового підроблення посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, справа №295/15126/16-к).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева