Справа № 808/27/18
Суддя: Садовий Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2018-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

808/27/18

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

03 січня 2018 року

Справа № 808/27/18

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Садовий Ігор Вікторович, перевіривши матеріали адміністративного позову

за позовною заявою: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області

до: Запорізької гімназії «Контакт» Запорізької міської ради Запорізької області

про: застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації

та на виконання вимог ст.ст. 159, 160 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВСТАНОВИВ:

03.01.2018 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі – позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Запорізької гімназії «Контакт» Запорізької міської ради Запорізької області (далі – відповідач) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі відповідача, розташованої за адресою: м. Запоріжжя, вул. Сєдова, буд.1-в, шляхом зобов’язання відповідача повністю зупинити експлуатацію будівлі школи за вказаною адресою, окрім робіт, пов’язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160,161,172 КАС України.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, з огляду на наступне.

У відповідності до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім’я (прізвище, ім’я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв’язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві відсутня інформація про офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти відповідача.

У відповідності до вимог п.8 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У відповідності до ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

До позову додані не засвідчені належним чином копії письмових доказів (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, довідка АА №811551, наказ від 21.09.2017 №507, Положення). Крім того, у позовній заяві не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

На вимогу п.11 ч.5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві не зазначено про таке підтвердження.

За змістом ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі – Закон № 3674-VI) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру суб’єкт владних повноважень сплачує 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2017 рік” №1801-VIII від 21.12.2016 прожитковий мінімум для працездатної особи з січня 2017 року складає 1600 грн.

В матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору, а лише заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Разом з тим, суд вважає заявлене клопотання таким, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

За правилами ч. 1 ст.133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлені ст.8 Закону України № 3674-VI.

Частиною 1 ст.8 Закону України № 3674-VI встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім'ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З матеріалів справи та наданого клопотання про відстрочення сплати судового збору не вбачається підстав та умов для задоволення такого клопотання.

Отже, з урахуванням викладеного позивачу необхідно надати докази сплати судового збору за звернення з позовом з вимогою немайнового характеру у розмірі 1600 грн.

Відповідно до ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п’яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що адміністративний позов слід залишити без руху.

Згідно ч.3 ст.169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Запорізької гімназії «Контакт» Запорізької міської ради Запорізької області про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації, - залишити без руху.

Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області усунути недоліки позовної заяви, а саме надати: уточнену позовну заяву з зазначенням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача, наявності оригіналів письмових доказів; засвідчені належним чином копії письмових доказів (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, довідка АА №811551, наказ від 21.09.2017 №507, Положення); письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; докази сплати судового збору у розмірі 1600 грн. Зазначені документи надіслати до суду супровідним листом з посиланням на номер справи.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 10 календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз’яснити Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленим законом.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили у строк та порядок визначений ст.256 КАС України.

Ухвала оскаржується у строк та порядок встановлений ст.ст.294,295 КАС України.

Суддя І.В. Садовий