Справа № 826/1/18
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2018-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 січня 2018 року м. Київ № 826/1/18

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К., ознайомившись з заявою і доданими до неї матеріалами

за зверненнямГоловного управління Державної фіскальної служби у місті Києві
доприватного підприємства «Туристична компанія Бітско»
пропідтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,
ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва із зверненням, в йому просить суд підтвердити обґрунтованість адміністративного арешту майна платника податків - приватного підприємства «Туристична компанія Бітско».

Розглянувши звернення Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві та додані до нього матеріали, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві не надано до матеріалів подання документа про сплату судового збору. Натомість, Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві просить відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про судовий збір" судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку.

Згідно частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Одночасно Закон України "Про судовий збір" визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об'єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Суд звертає увагу, що заяву органу доходів і зборів не визначено у частині другій статті 3 Закону України "Про судовий збір", а органи доходів і зборів не мають пільг щодо сплати судового збору відповідно до статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Водночас, ставки сплати судового збору визначені статтею 4 Закону України "Про судовий збір", де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" передбачено, що з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1762 гривень.

Водночас, як вбачається зі змісту заяви, Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві просить відстрочити сплату судового збору з огляду на майновий стан позивача.

Поряд із цим, суд звертає увагу на викладену у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" позицією про те, що обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Більше того, такі підстави створюють нерівне відношення законодавчих норм в частині сплати судового збору щодо інших позивачів, які не є суб'єктами владних повноважень, а тому суперечать положенням статті 129 Конституції України та статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Враховуючи викладені вище обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Зокрема, слід зазначити, що суд несе відповідальність за зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до частини третьої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції станом на 15 грудня 2017 року, у разі недотримання вимог частини третьої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Вказані недоліки позивач може усунути в строк до 03 січня 2017 року до 15 години 00 хвилин шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору у розмірі 1762 грн. із відміткою банку про зарахування судового збору до бюджету на наступні реквізити: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва; код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 38004897; банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві; код банку отримувача - 820019; рахунок отримувача - 4007; код класифікації доходів бюджету - 22030001; призначення платежу: "Судовий збір, за позовом ________ (П.І.Б. чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва, .

З огляду на зазначене та керуючись статтями 123, 161, 283, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві залишити без руху.

2. Встановити Головному управління Державної фіскальної служби у місті Києві строк до 03 січня 2018 року до 15 години 30 хвилин для усунення недоліків.

3. Попередити Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві про те, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Згідно ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і не підлягає оскарженню згідно ст. 294 КАС України

Суддя С.К. Каракашьян