Справа № 826/14716/16
Суддя: Васильєва І.А.
Дата ухвалення: 2017-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВЕРХОВНИЙ СУД
УХВАЛА

27.12.2017 Київ К/9901/639/17 826/14716/16
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Васильєвої І.А., перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року по справі № 826/14716/16 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оніксстор» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

18 грудня 2017 року до касаційного адміністративного суду Верховного суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року по справі № 826/14716/16, яка передана судді 21 грудня 2017 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 грудня 2017 року.

Згідно зі штемпелем на поштовому конверті, скарга направлена до суду касаційної інстанції 14 грудня 2017 року.

Водночас, згідно з пунктом 12 Розділу VІІ «Перехідних положень» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ (далі - КАС України), яка діє з 15 грудня 2017 року встановлено, що заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Так, відповідно до частини п'ятої статті 213 КАС України в редакції Закону України від 13 липня 2017 року № 2136-VІІІ встановлено, що до касаційної скарги окрім іншого додається документ про сплату судового збору, який впротеріч викладеній нормі не доданий особою, яка її подала.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що позивач є юридичною особою, яка звернулась до суду в 2017 році з вимогою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08 липня 2016 року № на загальну суму 357 108 грн, тобто з вимогою, яка впливає на матеріальний стан сторони, а отже є майновою.

Відповідно до пп. 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (із внесенням змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору від 01.09.2015 року) встановлено, що за подання до адміністративного суду юридичною особою адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

При цьому відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду встановлена у розмірі 120 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті податковим органом при зверненні з цією касаційною скаргою, складає 6 427,94 гривень (120 % від 5 356,62 грн), проте впротеріч викладеній нормі особою, яка подала касаційну скаргу судовий збір не сплачений, та не зазначені обґрунтовані підстави, які дають право на пільги щодо сплати судового збору, а в свою чергу в переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір» відсутні органи Державної фіскальної служби, як особи, які не повинні сплачувати судовий збір.

Крім цього суд звертає увагу, що відповідно до п. 4 частини 2 статті 213 КАС України у касаційній скарзі зазначається обґрунтування вимог особи, що подає касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає порушення норм матеріального чи процесуального права, проте впротеріч викладеній нормі податковим органом в касаційній скарзі не зазначено, в чому саме полягає порушення судом першої та апеляційної інстанції під час винесення оскаржуваних судових рішень норм матеріального чи процесуального права, а тільки в описовій та мотивувальній частині касаційної скарги зроблені відповідні посилання на висновки акту перевіркиё яким зафіксовані порушення вимог податкового законодавства, встановлені контролюючим органом під час проведення перевірки.

До того ж суд вказує, що касаційна скарга підписана представником Головного управління ДФС у місті Києві ОСОБА_1, до якої додана копія довіреності від 13 вересня 2017 № 208/26-15-10-02 на представництво інтересів ОСОБА_1 наведеного податкового органу в установах, підприємствах, в усіх без виключення судах загальної юрисдикції, яка підписана заступником начальника Головного управління ДФС у місті Києві, на якій міститься копія печатки цієї установи, проте завірена оригіналом підпису ОСОБА_1, що не відповідає вимогам статті 58 КАС України, а тому не може бути прийнята судом, як оформлена належним чином.

Щодо визначення процесуального строку, встановленого КАС України для усунення недоліків касаційної скарги суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 3 статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, відповідно до вимог частини 2 статті 169 КАС України касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити скаржнику десятиденний строк для усунення її недоліків шляхом надання: 1) документу про сплату судового збору у розмірі 6 427,94 грн., суму якого сплатити на наступні реквізити: отримувач коштів: УДКCУ у Печерському р-ні, рахунок отримувача: 0007, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, код банку отримувача: 820019, банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві, Код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва суду, де розглядається справа); 2) двох екземплярів належним чином оформлених касаційних скарг із зазначенням в чому саме полягає порушення судом першої та апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права під час винесення оскаржуваних судових рішень; 3) належним чином оформлену довіреність у відповідності до статті 58 КАС України, або повноваження цього представника на засвідчення довіреності, або її копії.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 332, 330 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 серпня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30 листопада 2017 року по справі № 826/14716/16, - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали на усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в мотивувальній частині даної ухвали суду.

Роз'яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга у відповідності до частини 4 статті 169 КАС України разом із доданими до неї матеріалами буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Васильєва І.А.