Справа № 350/632/17
Суддя: Пулик М. В.
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 350/632/17
номер провадження 2-а/350/60/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2017 року смт. Рожнятів

Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

в складі головуючого судді Пулика М. В.,

секретаря судового засідання Стадник О.С.,

розглянув відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

У своєму адміністративному позові позивачка просить ухвалити рішення, яким поновити їй строк звернення до суду з даним позовом.Скасувати постанову серії ВП Лв №000018 від 28 квітня 2017 року Львівського управління Офісу ВПП ДФС про накладення на неї адміністративного стягнення, а провадження у справі закрити.

Свої позовні вимоги позивачка мотивує тим, що 05 травня 2017 року на адресу ТзОВ «Поліком» надійшов лист Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС від 28 квітня 2017 року, разом з яким скеровано рішення № про застосування штрафних санкцій за неподання , несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», а також по одному примірнику про накладення адміністративних стягнень, винесених щодо посадових осіб товариства: на неї, як головного бухгалтера та директора товариства ОСОБА_2 З постановою про накладення адміністративного стягнення вона мала можливість ознайомитися 10 травня 2017 року.

Згідно оскаржуваної постанови, начальником Львівського управління Офісу ВПП ДФС Скробач С.В. встановлено порушення нею, як головним бухгалтером товариства, п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», що полягало у несвоєчасному подані «Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів» за січень 2017 року у зв'язку з чим на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень на підставі ч.1 ст. 165-1 КупАП.

Вважає, що оскаржувана постанова винесена з порушенням положень Податкового кодексу України та Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 16.04.2008 року за № 320/15011, інспектор необґрунтовано та безпідставно зробив висновок про несвоєчасне подання ТОВ "Поліком" податкової звітності за січень 2017 року, а відтак протиправно, оскаржуваною постановою застосував до неї штрафні санкції у розмірі 510 гривень. Звіт було подано вчасно, згідно чинного законодавства.

У судове засідання позивачка не прибула.

Представник відповідача в судове засідання також не прибув,однак подав заперечення на позов, в якому просить суд ухвалити рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити, мотивуючи тим, що актом камеральної перевірки від 20.04.2017 №156/28-10-48-09-16/24681750 встановлено порушення п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону № 2464. а саме несвоєчасне подання звіту за січень 2017 року (по терміну подання до 20.02.2017 включно, фактично подано 21.03.2017). ТзОВ «Поліком» 16.02.2017 за реєстраційним № подано звіт про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за січень 2017 року. Згідно квитанції № 1 від 16.02.17 від 11:44:13 год. документ доставлено до контролюючого органу, документ збережено на центральному рівні. Відповідно до квитанції №2 від 16.02.2017 о 15:48:47 год. пакет не прийнято, код помилки 09. Таким чином, звіт про суми нарахованої заробітної плати застрахованих осіб та суми нарахованою єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за січень 2017 року не подано у термін до 20 лютого 2017 року, що дає підстави говорити про несвоєчасність подання такого звіту. Отже постанова про накладення адміністративного стягнення винесена відповідно до вимог чинного законодавства.

Оскільки сторони не прибули в судове засідання, суд вважає, що справу слід вирішити у відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів, яких достатньо для вирішення справи по суті.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

За змістом п.1 п.п.9 Перехідних положень КАС України справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядається за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина,інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні. Конституція України має найвищу юридичну силу, закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй (частина друга статті 8 Конституції України).

Відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачка просить поновити їй строк звернення до суду з даним позовом мотивуючи тим, що зі змістом оскаржуваної постанови вона ознайомилася тільки 10 травня 2017 року.

Суд погоджується з твердженням позивачки про те, що зі змістом оскаржуваної постанови вона ознайомилася тільки 10 травня 2017 року, і таке підтверджено наявною у матеріалах справи копією лицьової сторони конверта з відміткою про вручення поштового відправлення (а.с. 7) та роздруківками відстеження пересилання поштових відправлень (а.с. 8) .

Вищезазначене дає суду підстави поновити позивачці строк звернення до суду з даним позовом.

Копією постанови про накладення адміністративного стягнення серії ВП Лв №000018 від 28 квітня 2017 року від 28 квітня 2017 року, винесеної в. о. заступника начальника Львівського управління Офісу ВПП ДФС (а. с. 5) підтверджено, що позивачку як головного бухгалтера ТзОВ «Поліком» притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165-1 КУпАП, що полягає у несвоєчасному поданні «Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів» за січень 2017 року, зв'язку з чим на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень.

Копіями квитанцій (а.с.11-16), роздруківками скрін-шотів (а.с. 17-22) та копією листа ТзОВ «Інститут математики та системного аналізу», який є організацією, що забезпечує працездатність комп'ютерної програми «Арт-звіт Плюс», № 1/12.05.17 від 12 травня 2017 року (а. с. 23-27), підтверджено, що 16 лютого 2017 року о 11:39 год. ТОВ «Поліком» за реєстраційним № подано до контролюючого органу в електронній формі звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2017 року, який доставлений в поштову скриньку ДФС України в 11:44 год. 16.02.2017 року о 12:42 ТОВ «Поліком» отримав квитанцію № 1, згідно якої податковий документ отриманий контролюючим органом 16.02.2017 року о 11:44 год. збережено на центральному рівні. У зв'язку із ненадходженням другої квитанції, ТОВ «Поліком» повторно 16.02.2017 року о 13:22 год. направлено контролюючому органу примірник звіту без внесень до нього будь-яких виправлень, який доставлений в поштову скриньку ДФС України в 13:25 год. 16.02.2017 року о 13:28 год. ТОВ "Поліком" отримано від контролюючого органу квитанцію № 1, яка стосувалась повторної відправки звіту о 13:22 год., згідно якої податковий документ, отриманий контролюючим органом 16.02.2017 року об 11:44 год., збережено на центральному рівні, а також квитанцію № 2, у якій за результатами обробки податкового документу, доставленого до контролюючого органу 16.02.2017 року о 11:44:13 реєстраційний номер , зазначений символ ":)" Транспортний заголовок квитанції № 2 містив нуль, що свідчить, про приймання податкового документа до бази даних контролюючого органу. 16.02.2017 року о 16:42 год. позивач отримав квитанцію № 2, у якій за результатами обробки податкового документу, доставленого до контролюючого органу 16.02.2017 року о 11:44:13 реєстраційний номер , зазначено код помилки 09. Транспортний заголовок квитанції № 2 містив одиницю, що свідчило про неприйняття звіту внаслідок помилок.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов'язаний подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов'язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв'язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.

Згідно пункту 1 Розділу ІІІ Порядку формування та подання страхувальниками звіту щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.04.2015 року № 435 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.04.2015 року за № 460/26905, страхувальники, крім зазначених у пунктах 5, 6 цього розділу, а також страхувальники, зазначені у пунктах 2, 4 цього розділу, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з ФО - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, зазначеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), у частині подання Звіту за таких осіб, зобов'язані формувати та подавати до органів доходів і зборів Звіт протягом 20 календарних днів, що настають за останнім днем звітного періоду. Звітним періодом є календарний місяць.

За змістом пункту 1 Розділу ІІ зазначеного Порядку, одним із способів подання страхувальником або відповідальною особою страхувальника звіту до органів доходів і зборів є подання звіту засобами електронного зв'язку в електронній формі.

Загальні принципи організації інформаційного обміну під час подання платниками податків податкової звітності до органів державної податкової служби України в електронній формі із використанням електронного цифрового підпису визначає Інструкція з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затверджена наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України від 16.04.2008 року за № 320/15011.

У відповідності до пункту 1 Розділу ІІ Інструкції платник податків здійснює формування та подання податкових документів в електронному вигляді відповідно до законодавства із застосуванням спеціалізованого програмного забезпечення формування податкових документів, засобу КЗІ, керуючись цією Інструкцією та договором.

Згідно пункту 1 Розділу ІІІ Інструкції податкові документи в електронному вигляді можуть бути надіслані до органів ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку за звітні періоди у терміни, визначені законодавством для відповідних податкових документів у паперовій формі.

Пунктом 2 Розділу ІІІ Інструкції передбачено, що при відправленні електронних документів платник податків самостійно визначає кінцевий термін їх відправлення (враховуючи час на своєчасну доставку документів до органів ДПС у разі можливого пошкодження телекомунікаційного зв'язку або ненадходження першої квитанції).

Відповідно до пункту 7 Розділу ІІІ Інструкції при поданні податкових документів в електронній формі телекомунікаційними каналами зв'язку платник податків та органи ДПС повинні додержуватися такого порядку:

Платник податків створює податковий документ в електронному вигляді відповідно до затвердженого формату (стандарту) за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення.

Після підготовки платником податків податкового документа в електронному вигляді на нього накладаються ЕЦП посадових осіб платника податків у такому порядку: першим - ЕЦП головного бухгалтера (бухгалтера), другим - ЕЦП керівника, третім - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

За відсутності у платника податків посади бухгалтера електронні цифрові підписи посадових осіб платника податків накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП керівника, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

Платником податків фізичною особою - суб'єктом підприємницької діяльності електронні цифрові підписи накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП платника податків - фізичної особи, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків (за наявності);

після накладання ЕЦП платник податків здійснює шифрування податкового документа в електронному вигляді та направляє його до органів ДПС через телекомунікаційні канали зв'язку. Другий примірник податкового документа в електронному вигляді зберігається у платника податків;

після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);

перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним;

підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС;

якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС;

датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Пунктом 8 Розділу ІІІ визначено, що якщо платник податків надіслав до органів ДПС кілька примірників одного податкового документа (у разі виправлення, неотримання першої квитанції тощо), то оригіналом вважається електронний документ, надісланий до органів ДПС останнім до закінчення граничного терміну встановленого законодавством для подання податкової звітності за умови, що його було сформовано правильно, прийнято до бази даних ДПС та платнику податків надійшла про це друга квитанція.

Таким чином, електронним документом, який засвідчує факт та час одержання електронного податкового документа контролюючим органом є перша квитанція, а електронним документом, який засвідчує факт та час приймання (неприймання) електронного податкового документа у базу даних контролюючого органу є друга квитанція. У разі внесення до електронного податкового документа, після направлення його до контролюючого органу, виправлень, неотримання першої квитанції і таке інше, то оригіналом вважається електронний документ, надісланий до контролюючого органу останнім.

Судом встановлено, що електронний звіт про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за січень 2017 року позивачем подано 16.02.2017 року о 11:39 год., одержано контролюючим органом цього ж дня о 11:44 год. та прийнято у базу даних контролюючого органу, в підтвердження чого 16.02.2017 року о 13:28 год. ТОВ "Поліком" отримано другу квитанцію.

При цьому, слід зазначити, що електронний звіт надісланий позивачем 16.02.2017 року о 13:22 год., не є іншим примірником одного податкового документа у розумінні пункту 8 Розділу ІІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, оскільки в судовому засіданні встановлено, що будь-яких виправлень, змін чи коригувань до звіту не вносилось і надісланий він контролюючому органу після отримання першої квитанції. Крім того, отримана позивачем за наслідками направлення цього звіту перша квитанція, свідчить про об'єднання звітів, отриманих контролюючим органом о 11:44 год. та 13:25 год. як такого, що отриманий контролюючим органом 16.02.2017 року о 11:44 год.

Враховуючи вище наведене, а також те, що друга квитанція про неприйняття податкового документу надійшла позивачу після отримання ним другої квитанції про прийняття того ж податкового документу, а діюче законодавство не надає права контролюючому органу надсилати декілька других квитанцій за результатами обробки одного і того ж податкового документу, суд приходить до переконання, що постанова про адміністративне правопорушення серії ВП Лв № 000019 від 28 квітня 2017 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 165-1 КУпАП ,тобто за несвоєчасне подання звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за січень 2017 року, є протиправною і підлягає скасуванню.

Питання судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 5-11, 72-77 , 241-246, 250, 255, 286 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Постанову Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС ВП Лв№000019 від 28 квітня 2017 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 165-1 КупАП скасувати.

Стягнути з Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на користь Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 640 грн. (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код за ; банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві; код банку отримувача : 820019; рахунок отримувача: 0001; код класифікації доходів бюджету : 22030106.

Постанова може бути оскаржена до Львівського Апеляційного адміністративного суду через Рожнятівський районний суд протягом десяти днів з часу отримання її копії.

Головуючий: