Справа № 654/1833/17
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2017 р.м.ОдесаСправа № 654/1833/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Сіянко В.М.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Осіпова Ю.В.,

суддів Димерлія О.О., Скрипченка В.О.,

при секретарі Нехожиній О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1 на постанову Голопристанського районного суду Херсонської області від 04 вересня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1, 3-ї особи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

05.07.2017 року ОСОБА_2 звернулася до Голопристанського районного суду Херсонської області із адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області ОСОБА_1, в якому просила суд:

- скасувати постанову від 01.06.2017р. №1021-01-51/57 про притягнення її до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.;

- скасувати припис від 11.05.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні рішення відповідача є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки вони ґрунтуються на необґрунтованих висновках формально проведеної перевірки та були прийняті з грубими порушеннями норм діючого законодавства.

Ухвалою Голопристаноського районного суду Херсонської області від 14.08.2017 року у якості 3-ї особи залучено Управління ДАБІ у Херсонській області.

Постановою Голопристанського районного суду Херсонської області від 04 вересня 2017 року адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено повністю. Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення №1021-01-51/57 від 01.06.2017р. та справу закрито. Скасовано припис від 11.05.2017р. від 11.05.2017про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, складений відносно ОСОБА_2

Не погоджуючись з вищезазначеною постановою суду 1-ї інстанції, Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області ОСОБА_1 15.09.2017р. подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що судом, при винесенні оскаржуваної постанови порушено норми матеріального та процесуального права, просив скасувати постанову Голопристанського районного суду Херсонської області від 21.09.2017 року та прийняти нову, якою відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

В судове засідання суду апеляційної інстанції сторони не прибули з невідомих причин, про день, час та місце розгляду справи були своєчасно та належним чином повідомлені.

Заслухавши суддю - доповідача, та перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність належних підстав для її задоволення.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

11.05.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області ОСОБА_1, на підставі наказу №109-п від 10.05.2017р. та звернення Новокаховської місцевої прокуратури від 20.04.2017р., проведено перевірку дотримання ОСОБА_2 (адреса: Херсонська область, Голопристанський район, с.Мала Кардашинка, вул.Сонячна,8) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства.

За результатами вказаної перевірки складено акт від 11.05.2017 року, в якому було зафіксовано, що на орендованій ОСОБА_2 земельній ділянці, що розташована на території Великокардашинської сільської ради збудовано будівлю розміром 3х5 м без отримання будь-яких дозвільних документів на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ч.1 ст.34 та ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

11.05.2017 року головним інспектором Запорожець В.О. відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.7 ст. 96 КУАП.

В той же день, т.б. 11.05.2017 року, головним інспектором Запорожець В.О. видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та надано ОСОБА_2 строк для їх усунення до 15.11.2017 року.

В подальшому, на підставі вказаного вище протоколу від 11.05.2017р., постановою головного інспектора №1021-01-51/57 від 01.06.2017 року ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуюсь з такими діями та рішеннями відповідача, позивачка звернувся до суду із даним позовом.

Вирішуючи справу по суті та повністю задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та доведеності вимог та, відповідно, з неправомірності рішень відповідача.

Колегія суддів апеляційного суду, уважно дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, погоджується з такими висновками суду 1-ї інстанції і вважає їх обгрунтованими, з огляду на наступне.

Частиною 2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як слідує зі змісту приписів ч.ч.2,3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», «державний архітектурно-будівельний нагляд» - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в АР Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю утворена згідно з Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції» від 23.05.2011р. №549.

У відповідності до п.1 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (затв. Постановою КМУ від 23.05.2011р. №553), цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Згідно п.5 цього ж Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до вимог п.п.2,3 п.11. вказаного Порядку №553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: - складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; - видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно із п.2 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (затв. Постановою КМУ від 02.10.2013р. №735), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією.

Накладати ж штрафи від імені Інспекцій мають право керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та Севастополі.

Так, як встановлено апеляційним судом з матеріалів справи та вже зазначалося вище, 11.05.2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області було складено акт позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, в якому нібито було зафіксовано факт збудованої позивачкою на орендованій земельній ділянці будівлі розміром 3х5 м без отримання будь-яких дозвільних документів на виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог ч.1 ст.34 і ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В той же день, т.б. 11.05.2017р., тим самим головним інспектором відносно позивачки складено протокол, направлено на її адресу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та надано строк для його виконання - до 15.11.2017р.

Далі, як встановлено по справі, постановою №1021-01-51/57 від 01.06.2017 року позивача ОСОБА_2, на підставі вказаних вище акту перевірки та протоколу, визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 96 КУАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Відповідно до вимог ч.1 ст.376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються «самочинним» будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, об'єкти будівництва є «самочинними» у випадках наявності однієї із вказаних умов:

- збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

- збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

- збудовані або будуються без належно затвердженого проекту;

- збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, за правилами п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Відповідно до положень ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, визначена ч.7 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (в редакції, яка діяла на день винесення постанови).

Так, відповідно до ч.7 ст.96 КУпАП, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів ІI категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від 400 до 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як слідує з вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Крім того, як вбачається зі змісту приписів ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

До того ж, відповідно до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При цьому, слід зазначити й про те, що при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, обовязково роз'яснюються її права і обов'язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відповідна відмітка у протоколі.

Натомість, як видно з матеріалів справи, спірний протокол про адміністративне правопорушення від 11.05.2017 року не містить пояснень ОСОБА_2 (або її представника), не підписаний нею, також в ньому не має відмітки про роз'яснення їй прав і обов'язків, передбачених ст.268 КУпАП, не зазначено свідків правопорушення та не додано фото- чи відео-фіксації «самовільно збудованого обєкта». Не містять жодної інформації (т.б. опису, технічної характеристики та категорії складності) та фотографій «самочинно збудованої споруди (будинку)» і матеріали справи.

Як слідує зі змісту приписів ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

При цьому, вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Також, відповідно до приписів ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Так, як вбачається зі змісту відповідей на запити суду 2-ї інстанції від 20.11.2017р. Великокардашинського сільського голови №02-18/912 від 01.12.2017р. та начальника відділу містобудування та архітектури Голопристанської РДА від 07.12.2017р., спірна земельна ділянка дійсно на підставі договору оренди від 10.11.2008р. знаходиться в оренді (для рибогосподарських потреб) у гр.ОСОБА_2, яка, в свою чергу, належним чином виконує усі умови договору та своєчасно сплачує орендну плату. Інформація ж щодо наявності на цій земельній ділянці збудованих орендарем яких-небудь будівель чи споруд у сільраді та відділі містобудування відсутня.

Окрім того, слід звернути увагу й на те, що згідно з вимогами ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дійсно, такий орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, але яке, в свою чергу, повинно ґрунтуватися на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови в справі про адміністративне правопорушення від 01.06.2017р., остання взагалі не містить жодних посилань на обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, в ній не зазначено які-небудь негативні наслідки, що настали або можуть настати, а також взагалі відсутні будь-які посилання на докази, якими підтверджується винність позивачки у вчиненні даного адміністративного правопорушення.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, апеляційний суд, як і суд 1-ї інстанції, вважає, при винесені спірної постанови головним інспектором було порушено вимоги ст.245 КУпАП, т.б. не виконано завдання провадження у справах про адміністративне правопорушення, а саме, відповідачем, в даному випадку, не було всебічно, повно і об'єктивно з'ясовано обставини справи (т.б. обставини скоєння правопорушення), не зазначено і взагалі не надано до суду жодних доказів (окрім акту перевірки та протоколу) встановленого порушення, т.б. вина позивачки у вчиненні цього адміністративного правопорушення (ч.7 ст.96 КУпАП) не доведена належними та допустимими доказами, що, в свою чергу, унеможливлює притягнення позивачки (17.02.1940 р.н.) до адміністративної відповідальності.

Аналогічне стосується і складеного відповідачем спірного припису від 11.05.2017р., зі змісту якого теж взагалі жодним чином не вбачається які ж саме порушення та яким саме чином позивачка повинна усунути, а також чому саме до 15.11.2017р.

Отже, за вказаних обставин, судова колегія, оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, вважає, що суд 1-ї інстанції дійшов обґрунтованого висновку про протиправність, передчасність та недоведеність винесених відповідачем спірних припису від 11.05.2017р. та постанови від 01.06.2017р. (винесеної лише на підставі формально складеного протоколу від 11.05.2017р. та до закінчення строку виконання припису), які дійсно підлягають скасуванню.

До того ж, ще слід раз зазначити про те, що відповідно до приписів ст.ст.11,71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно ст.86 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

А відповідно до ч.2 ст.71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, вірно встановив фактичні обставини справи та надав їм належної правової оцінки. Наведені ж у апеляційній скарзі доводи, правильність висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на припущеннях та невірному трактуванні норм матеріального права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.198 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Отже, за таких обставин, колегія суддів апеляційного суду, діючи виключно в межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст.200 КАС України, залишає цю апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову районного суду - без змін.

Керуючись ст.ст.195,196,198,200,205,206,254 КАС України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а постанову Голопристанського районного суду Херсонської області від 04 вересня 2017 року без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Адміністративного Суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням апеляційного суду.

Головуючий: Ю.В. Осіпов

Судді: О.О. Димерлій

ОСОБА_3