Справа № 638/18125/16-а
Суддя: Омельченко К. О.
Дата ухвалення: 2017-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/110/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2017 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді Омельченко К. О.

при секретарі Помазан М.О.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова про відновлення порушеного права, визнання рішення протиправним та зобовязання вчинити певні дії, -,

встановив:

Позивач звернулась до суду із адміністративним позовом до відповідача, яким просила суд відновити позивачу порушене право на перерахунок і одержання пенсії, визнати протиправним рішення Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_1 Зобов'язати Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 з урахуванням доплати за сумісництво та виплатити перераховану пенсію.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем вказано що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова.

19.05.2016 року позивачка звернулася до відповідача із заявою щодо неправомірного розрахунку розміру її пенсії з причини не включення до такого розрахунку сум заробітку за роботу за сумісництвом, однак у перерахунку відмовлено, вказано що підстав для здійснення перерахунку пенсії за особистою заявою від 19.05.2016 року немає.

Позивач вважає таке рішення відповідача є незаконним та таким, що порушує її права.

Так позивачем вказано, що її посада, згідно розпорядження Кабінету Міністрів України №558-р від 31 серпня 1995 року «Про віднесення деяких посад працівників державних спеціалізованих установ до категорії посад державних службовців», яке було чинне на момент призначення пенсії позивачці, прирівняна до посад державних службовців.

Відповідно до ст. 37-1 Закону України «Про державну службу» (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), пенсія державним службовцям нараховується від сум заробітної плати, на яку нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування.

Відповідно до ст. 18 Закону «Про судову експертизу» на працівників державних спеціалізованих установ судових експертиз, до категорії яких відноситься позивачка, поширюється особливості матеріального та соціально-побутового забезпечення, передбачені Законом України «Про державну службу», якщо інше не передбачено законом, оскільки судово-медичні експерти не є державними службовцями.

При цьому, обмеження для державних службовців на сумісництво, яке передбачене ст. 16 закону України «Про державну службу», не стосується судово-медичних експертів, оскільки вони належать до медичних працівників.

Отже, згідно статті 16 Закону України «Про державну службу», сумісництво дозволяється державним службовцям, зайнятим науковою, викладацькою, творчою і медичною практикою. Робота судово-медичного експерта відноситься до медичної практики. Тим більше, що в Законі України №432-1У від 16 січня 2003 року «Про внесення змін в Закону «Про держслужбу» у ст. 37-1 зазначено що пенсія державного службовця призначається із суми заробітної плати, на яку нараховується збір на обов'язкове державне страхування, при чому під заробітною платою мається на увазі не тільки посадовий оклад, але й доплати. У випадку позивачки з сум її окладу та сум оплати за сумісництво постійно проводилося нарахування на обов'язкове державне пенсійне страхування, тобто це повністю відповідало положенням вищевказаного закону. На думку позивача, з цього слідує, що суми виплат за сумісництво на законних підставах, повинні враховуватись при нарахуванні пенсії та при її перерахунку.

Як зазначає позивач, вона не порушує питання щодо здійснення перерахунку пенсії у звязку із черговими підвищеннями, а порушує питання саме щодо включення до розрахунку суми пенсії оплати за сумісництво.

Відповідач проти позову заперечував, підкреслив, що позивач звернулась до Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова з заявою про перерахунок пенсії 19.05.2016 року.

Також відповідачем зазначено про те, що розрахунок заробітку для обчислення пенсії був проведений за нормами постанови Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 року № 268 "Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів", якою затверджено схеми посадових окладів, а також надано право керівникам державних органів у межах затвердженого фонду оплати праці визначати, зокрема, надбавку за високі досягнення в праці або за виконання особливо важливої роботи; здійснювати преміювання працівників; надавати матеріальну допомогу; виплачувати працівникам надбавку за знання та використання в роботі іноземної мови; доплати за науковий ступінь кандидата або доктора наук; надбавку за почесне звання "заслужений". Даною постановою надбавка за роботу в межах робочого часу за сумісництвом не передбачена, отже і сума заробітку за вказаний вид роботи, зазначена в довідці № 83 від 04.03.2008 року не була включена до розрахунку заробітку при призначенні пенсії.

Відповідно до частини 2 статті 33 Закону України № 3723 визначено, що заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранги, надбавки за вислугу років на державній службі та інших надбавок.

Крім того, ст. 1 ЗУ «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року № 108/95 (далі ЗУ № 108/95) визначено заробітну плату як винагороду, обчислену, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Питання визначення заробітної плати, яка зараховується для обчислення пенсії державного службовця та порядок здійснення перерахунку пенсій врегульовано Постановою КМУ від 31 травня 2000 року № 865 «Про деякі питання вдосконалення визначення розмірів заробітку для обчислення пенсії», а саме:

встановлено, що розмір виплат (крім посадових окладів, надбавок за ранг або кваліфікаційні класи, класний чин або спеціальні звання, вислугу років), що включаються в заробіток для обчислення пенсії відповідно до ЗУ № 3723, визначаються за вибором того, хто звернувся за пенсією, за останні 24 календарні місяці роботи, яка дає право на даний вид пенсії, підряд перед зверненням за пенсією незалежно від наявності перерв протягом цього періоду в даній роботі. Середньомісячна сума зазначених виплат за 24 або 60 календарних місяці визначається шляхом ділення загальної суми цих виплат за 24 календарні місяці роботи підряд перед зверненням за пенсією чи за 60 календарних місяців роботи підряд відповідно.

Посадовий оклад, надбавка за ранг або кваліфікаційні класи, класний чин або спеціальні звання, вислугу років під час призначення пенсії у порядку та на умовах, передбачених ЗУ № 3723, враховуються в розмірах, установлених на день призначення пенсії.

Пунктом 2 постанови КМУ № 1013 були внесені зміни до деяких постанов КМУ, зокрема й до постанови КМУ № 865, з якої вилучено пункт 4 та викладено в новій редакції абзац перший пункту 5 та пункт 6, які стосувались проведення перерахунку пенсій державних службовців.

Позивач звернувся до управління із заявою 19.05.2016 року для проведення перерахунку уже призначеної пенсії. Управлінням листом від 03.06.2016 року № 288/5-11 було повідомлено про відмову в проведенні перерахунку пенсії, оскільки, Законом України «Про державну службу» № 889 від 10.12.2015 року (набув чинності 01.05.2016 року) не передбачено проведення перерахунків.

До 1 січня 2015 року питання перерахунку пенсій державних службовців у разі підвищення розміру заробітної плати працюючим державним службовцям було врегульоване ст. 37-1 Закону України «Про державну службу», відповідно до якої у разі підвищення розміру заробітної плати працюючим державним службовцям, а також у зв'язку із набуттям особою права на пенсійне забезпечення державного службовця за цим Законом відповідно здійснюється перерахунок раніше призначених пенсій.

Законом України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України» від 28.12.2014 року № 76-VIII, який набрав чинності з 1 січня 2015 року, були внесені зміни до Закону України «Про державну службу», зокрема, статтю 37-1 викладено в новій редакції. Відповідно до даної статті, умови та порядок перерахунку призначених пенсій державним службовцям визначаються КМУ.

Окрім того, пунктом 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015 року № 213 передбачено, що у разі неприйняття до 1 червня 2015 року закону щодо призначення всіх пенсій, у тому числі спеціальних, на загальних підставах, з 1 червня 2015 року скасовуються норми щодо пенсійного забезпечення осіб, яким пенсії/щомісячне довічне грошове утримання призначаються відповідно до Законів України «Про державну службу», «;Про прокуратуру», «;Про судоустрій і статус суддів», «;Про статус народного депутата», «;Про Кабінет Міністрів України», «;Про судову експертизу», «;Про Національний банк України», «;Про службу в органах місцевого самоврядування», «;Про дипломатичну службу», Податкового та Митного кодексів України, Положення про помічника-консультанта народного депутата.

Тобто, з 01.06.2015 року пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу» від 16.12.1993 року № 3723 не призначаються, а призначені раніше не перераховуються.

Також, з 01.05.2016 року набрав чинності Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889. Відповідно до ст. 90 зазначеного Закону, пенсійне забезпечення державних службовців здійснюється відповідно до Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування».

Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень даного Закону передбачено, що Закон України «Про державну службу» від 16.12.1993 року № 3723 втратив чинність, крім статті 37, що застосовується для осіб, зазначених у пунктах 10 і 12 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 889.

Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Чинність закону (нормативного акта) у часі починається з моменту набрання законом чинності. Набрання законом чинності означає, що з цього моменту всі організації, посадові особи і громадяни повинні керуватися ним, виконувати і дотримуватись його.

Нормативні акти в правовій державі в основному діють лише «вперед» і не мають зворотної дії, тобто приводять до виникнення юридичних наслідків тільки у звязку з тими фактами, що виникли після надрання ними чинності.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.2011 року № 314 "Про умови оплати праці працівників державних спеціалізованих установ судових експертиз" затверджено порядок обчислення стажу роботи для встановлення щомісячної надбавки за вислугу років працівникам державних спеціалізованих установ судових експертиз, а також Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VIII не передбачено проведення перерахунків, то підстав для здійснення перерахунку пенсії немає.

В судове засідання позивач не зявився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав заперечення в якому просить в задоволенні позову відмовити.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач з перебуває на пенсійному обліку у відповідача, як отримувач пенсії відповідно до умов Закону України «Про державну службу».

19.05.2016 року позивач звернулась до відповідача з заявою про включення до складу пенсії кошти, отримані в період, коли вона виконувала роботу - 0,5 ставки лікаря судово-медичного експерта відділення судово-медичної цитології за сумісництвом, та з яких утримувався збір на обов'язкове державне пенсійне страхування.

Рішенням від 03.06.2016 року № 288/5-11 у задоволенні заяви позивачу було відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні відповідач зазначив про те, що Закон України «Про державну службу» не передбачає включення до складу заробітної плати, з якої обчислюється пенсія, сум, отриманих на роботу за сумісництвом.

Суд не погоджується з такими висновками відповідача, виходячи з наступного.

На підставі ч.2 ст.33 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранги, надбавки за вислугу років на державній службі та інших надбавок.

У відповідності до ч.1 ст. 37 Закону України «Про державну службу» (в редакції чинній на час призначення пенсії позивачу), пенсія державного службовця призначається в розмірі 80 відсотків від сум їх заробітної плати, на які нараховуються страхові внески на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування. За кожний повний рік роботи понад 10 років на державній службі пенсія збільшується на один відсоток заробітку, але не більше 90 відсотків заробітної плати.

Абзацом 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №865 від 31.05.2000 року «Про деякі питання вдосконалення визначення розмірів заробітку для обчислення пенсії» (в редакції чинній на час призначення пенсії позивачу) установити, що розмір виплат (крім посадових окладів, надбавок за ранг або кваліфікаційні класи, класний чин або спеціальні звання, вислугу років), що включаються в заробіток для обчислення пенсії відповідно до Закону України «Про державну службу», визначається за вибором того, хто звернувся за пенсією, за останні 24 календарні місяці роботи, яка дає право на даний вид пенсії підряд перед зверненням за пенсією або за будь-які 60 календарних місяців такої роботи підряд перед зверненням за пенсією незалежно від наявності 60 календарних місяців визначається шляхом ділення загальної суми цих виплат за 24 календарні місяці роботи підряд перед зверненням за пенсією чи за 60 календарних місяців роботи підряд відповідно на 24 або на 60.

Таким чином, відсотковий розмір заробітної плати державної службовця, з якої призначається пенсія, визначається з урахуванням стажу державної служби, при цьому застосуванню підлягає стаття 37 Закону України «Про державну службу» та вимоги абзацу 1 частини 1 постанови Кабінету Міністрів України №865 від 31.05.2000 року «Про деякі питання вдосконалення визначення розмірів заробітку для обчислення пенсії» у редакціях, які були чинними на час призначення пенсії.

Згідно до ч. 1 ст. 66 Закону України «Про пенсійне забезпечення», до заробітку для обчислення пенсії включаються всі види оплати праці (виплат, доходу), на які відповідно до Закону України "Про збір на обов'язкове державне пенсійне страхування" нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, в межах максимальної величини фактичних витрат на оплату праці найманих працівників, оподатковуваного доходу (прибутку), сукупного оподатковуваного доходу (граничної суми заробітної плати (доходу), з яких справляються страхові внески (збори) до соціальних фондів, що діяла на день одержання зазначеного заробітку (виплат, доходу).

Статтею 41 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» передбачено, що до заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії враховуються: суми виплат (доходу), отримуваних застрахованою особою після набрання чинності цим Законом, з яких згідно з цим Законом були фактично нараховані (обчислені) та сплачені страхові внески в межах встановленої законодавством максимальної величини заробітної плати (доходу), з якої сплачуються страхові внески, а після набрання чинності Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" - максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, визначеної відповідно до закону; суми виплат (доходу), отримуваних застрахованою особою до набрання чинності цим Законом, у межах сум, на які відповідно до законодавства, що діяло раніше, нараховувалися внески на державне соціальне страхування або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, а за періоди до запровадження обмеження максимального розміру заробітної плати (доходу), з якої сплачувалися зазначені внески (збір), - у межах сум, які відповідно до законодавства, що діяло раніше, включалися до заробітної плати, з якої обчислювалася пенсія відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення", і не перевищують 5,6 розміру середньої заробітної плати в Україні на день отримання зазначених сум.

Для осіб, які у період до запровадження обмеження максимального розміру заробітної плати (доходу), з якої сплачувалися внески на державне соціальне страхування або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, отримували заробітну плату (дохід) за результатами роботи, термін виконання якої перевищував календарний місяць, до заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії враховуються суми виплат (доходу), які відповідно до законодавства, що діяло раніше, включалися і до заробітної плати, з якої обчислювалася пенсія відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення", і не перевищують 5,6 розміру середньої заробітної плати в Україні, у розрахунку на кожний місяць виконання роботи. Перелік таких осіб, а також порядок визначення для них заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії встановлюється Кабінетом Міністрів України; суми заробітної плати (доходу), визначені виходячи із здійсненої застрахованою особою доплати, передбаченої частиною третьою статті 24 цього Закону.

У відповідності до наданої позивачем до заяви про призначення пенсії, довідки №83 від 04.03.2008 року, до складу заробітної плати, з якої здійснюється обрахування пенсії входить сума заробітку за сумісництво у розмірі - 722,97 грн., який не був включений до розрахунку.

Відповідач своє обрахування пенсії позивача, без врахування даної величини, пояснює відсутністю на це посилання у статті 33 Закону України «Про державну службу», що заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранги, надбавки за вислугу років на державній службі та інших надбавок.

Суд не погоджується з даним висновком, з наступних підстав.

Як вбачається із наданих до справи документів, що з даного виду заробітної плати відраховувався збір на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування.

Таким чином, суд вважає, що отримувані позивачем суми виплат, з яких були фактично нараховані та сплачені страхові внески або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, враховуються в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії, незалежно від того, чи входять вони до структури заробітної плати.

Аналогічні висновки були висловлені у постанові Верховного Суду України від 20.02.2012 року по справі №21-430/а/11.

За наведених обставин, суд вбачає підстави для задоволення позовних вимог позивача про скасування рішення відповідача №288/5-11 від 03.06.2016 року, та вважає можливим зобов'язати відповідача здійснити обчислення пенсії позивачу з урахуванням сум заробітку, отриманих за вид оплати праці - сумісництво, та здійснити виплату нарахованих сум.

Суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги слід задовольнити, відокремив строкові межі, з 19.05.2016 року, оскільки саме цією датою позивач звернулась до відповідача з заявою про впорядкування питання обрахування її пенсії.

Щодо строків звернення з адміністративним позовом, суд зазначає, що з позовною заявою про захист порушеного права позивач звернулась до суду 10.11.2016 р.

Позивачем не були порушені строки звернення до суду, встановлені статями 99, 100 КАС України.

Так, згідно до ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини першої статті 183 2 цього Кодексу, встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб'єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався про рішення суб'єкта владних повноважень за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб'єкта владних повноважень.

Для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Відповідно до ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

З приводу доводів відповідача про не можливість здійснення перерахунку пенсії позивача у зв'язку з дією Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення » від 02.03.2015 року №213, то суд зазначає наступне.

Відповідно до п.5 вказаного вище Закону, у статті 37 Закону України "Про державну службу" (Відомості Верховної Ради України, 1993 р., № 52, ст. 490; 2012 р., № 12-13, ст. 82; 2013 р., № 14, ст. 89; 2014 р., № 11, ст. 132, № 20-21, ст. 710, ст. 745, № 49, ст. 2056; 2015 р., № 6, ст. 40): назву викласти в такій редакції:

"Стаття 37. Пенсійне забезпечення державних службовців";

частину четверту замінити чотирма частинами такого змісту:

"Тимчасово, у період з 1 квітня 2015 року по 31 грудня 2015 року:

особам, на яких поширюється дія цього Закону (крім інвалідів I та II груп, інвалідів війни III групи та учасників бойових дій, осіб, на яких поширюється дія пункту 1 статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"), у період роботи на посадах, які дають право на призначення пенсії/щомісячного довічного грошового утримання у порядку та на умовах, передбачених цим Законом, законами України "Про статус народного депутата України", "Про прокуратуру", "Про судоустрій і статус суддів", пенсії, призначені відповідно до цієї статті, не виплачуються;

у період роботи на інших посадах/роботах пенсія, призначена особам відповідно до цієї статті (крім інвалідів I та II груп, інвалідів війни III групи та учасників бойових дій, осіб, на яких поширюється дія пункту 1 статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"), розмір якої перевищує 150 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, виплачується в розмірі 85 відсотків призначеного розміру, але не менше 150 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність.

З 1 січня 2016 року пенсія, призначена відповідно до цієї статті, у період роботи на посадах, які дають право на призначення пенсії в порядку і на умовах, передбачених цим Законом, законами України "Про статус народного депутата України", "Про прокуратуру", "Про наукову і науково-технічну діяльність", виплачується у розмірі, обчисленому відповідно до Закону України"Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування".

Після звільнення з роботи виплата пенсії відповідно до цього Закону поновлюється.

Максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність".

Предметом даного спору є неврахування відповідачем під час обчисленні пенсії виду заробітної плати, тому даний Закон України не може бути застосований до даного спору.

Щодо частини позовних вимог про відновлення позивачу порушеного права на перерахунок і одержання пенсії, то суд вважає, що скасування рішення відповідача та накладення на нього зобов'язання буде достатнім способом захисту, який гарантує поновлення її прав.

Виходячи із викладеного, суд не вбачає підстав, для задоволення даної частини позовних вимог.

Щодо питання стягнення судового збору, то суд вказує на таке.

Відповідно до ст. 87 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 було сплачено судовий збір у загальному розмірі 551,21грн.

Оскільки даною постановою позовні вимоги ОСОБА_1 до Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харковазадоволено частково, то відповідно до ст. 94 КАС України слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань за зобов`язаннями Шевченківського об'єднаного управління Пенсійного фонду України м. Харкова на користь ОСОБА_1 судовий збір за подачу адміністративного позову у розмірі 496,08 грн .

Позивачка звернулась до відповідача про перерахунок пенсії 19.05.2016 року, тому суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, тобто з моменту звернення позивача з заявою про перерахунок пенсії.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6-14, 71, 159-163, 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_2 до Управління пенсійного фонду України в Дзержинському районі м. Харкова про визнання дій протиправними та зобовязання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним рішення Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова № 288/5-11 від 03.06.2016р. про відмову в перерахунку пенсії ОСОБА_3

Зобов'язати Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова здійснити обчислення пенсії ОСОБА_1 з урахуванням сум заробітку, отриманих за сумісництво, та виплатити перераховану пенсію починаючи з 19.05.2016 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань за зобов'язаннями Шевченківського обєднаного Управління Пенсійного фонду України м. Харкова() на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір за подачу адміністративного позову у розмірі 496,08 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного адміністративного суду в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови, а в разі складання постанови у повному обсязі, відповідно до ст. 160 КАС України - з дня складання у повному обсязі.

Суддя