Справа № 815/6729/17
Суддя: Корой С. М.
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6729/17
УХВАЛА

26 грудня 2017 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Корой С.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Голованівської райдержадміністрації Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Голованівської райдержадміністрації Кіровоградської області, в якому позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Служби у справах дітей Голованівської райдержадміністрації Кіровоградської області з не прийняття висновку про доцільність або недоцільність визначення місця проживання дітей з батьком та зобов'язати відповідача розглянути питання по суті й прийняти відповідний висновок..

Відповідно до пунктів 1-6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

В той же час нормативно-правовий акт - це виданий суб'єктом владних повноважень документ, який встановлює, змінює чи припиняє дію обов'язкових правил поведінки, обмежених в часі, просторі та за колом осіб, та призначений для неодноразового застосування. Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб'єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації положень нормативно правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов'язкових правил поведінки та стосується прав і обов'язків чітко визначеного суб'єкта, якому він адресований.

Обов'язковою ознакою нормативно-правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов'язків, їх зміни чи припинення, що характеризується обов'язковістю приписів такого нормативно-правового акта для відповідного суб'єкта (суб'єктів), дотримання яких забезпечується правовими механізмами.

Суддя також зазначає, що для спору, який має бути вирішений в порядку адміністративного судочинства має бути уповноваження одного суб'єкта владно керувати поведінкою іншого суб'єкта (суб'єктів), а ці суб'єкти зобов'язані вимоги та приписи такого владного суб'єкта виконувати. До юрисдикції адміністративних судів віднесені тільки ті публічно-правові спори, які виникають у зв'язку зі здійсненням суб'єктами владних повноважень віднесених до їх компетенції владних управлінських функцій, а не взагалі всіх функцій, які виконують суб'єкти владних повноважень.

Суддя вказує на те, що правовідносини, що склалися між сторонами, є цивільно-правовими та не можуть бути предметом спору у адміністративному процесі. Та обставина, що відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень не змінює правову природу спірних правовідносин та не робить даний спір публічно-правовим, оскільки вимоги позивача не стосуються захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин.

З матеріалів даної справи вбачається, що спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу не прийняття відповідачем відповідного висновку про доцільність або недоцільність визначення місця проживання дітей з батьком, а тому, на думку суду, вони регламентовані Сімейним та Цивільним кодексами України.

Зокрема, позивач вказує на те, що Голованівським районним судом Кіровоградської області розглядається цивільна справа № 386/733/17 щодо розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітніх дітей, в якій позивач є стороною у справі.

В свою чергу, Сімейним кодексом України, а саме частинами 4-6 ст. 19 визначено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Позивачем до позову додано копію ухвали Голованівського районного суду Кіровоградської області від 05.10.2017 року по справі № 386/733/17 про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, якою постановлено, в тому числі органу опіки та піклування згідно ч. 5 ст. 19 СК України подати суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Окрім того, суддя вказує на те, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 19 КАС України адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись вищевказаними нормами чинного законодавства та враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Голованівської райдержадміністрації Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 170, 171, 256, 295, 297 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження по справі за його позовом до Служби у справах дітей Голованівської райдержадміністрації Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії.

Копію даної ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами. Копія позовної заяви залишається в суді.

Роз'яснити позивачу, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається. Розгляд цивільно-процесуальних правовідносини віднесено до юрисдикції місцевих загальних судів.

Ухвала підлягає оскарженню у встановлений статтями 295, 297 та Перехідних положень КАС України строк і порядок.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 КАС України.

Суддя С.М. Корой