Справа № 826/19286/16
Суддя: Власенкова О.О.
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 грудня 2017 року № 826/19286/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Власенкової О.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Обслуговуючого кооперативу «Ясногірський К» (далі також - позивач,

ОК «Ясногріський К»)

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста

Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської

державної адміністрації) (далі також - відповідач, Департамент)

про визнання протиправним і скасування припису,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2016, винесеного головним державним інспектором Лук'яновим А.О. про зобов'язання знести житлові будинки по вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю належних підстав для проведення позапланової перевірки позивача, оскільки звернення громадянки ОСОБА_1 про проведення перевірки оформлене з порушенням вимог Закону України «Про звернення громадян». Крім того, позапланова перевірка реально не проводилася, а висновки перевірки про порушення законодавства не відповідають дійсним обставинам, оскільки позивач жодних будівельних робіт на об'єкті так званої перевірки не здійснював. Також зазначається про відсутність у відповідача повноважень щодо винесення припису про зобов'язання знесення житлових будинків, оскільки таке знесення може відбуватись лише за рішенням суду.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні та в письмовому запереченні проти позовних вимог заперечував, просив суд відмовити в задоволенні позову з огляду на його необґрунтованість. Зазначив, що оскаржуваний припис від 28.11.2016 є правомірним, оскільки позивачем не виконано вимоги припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 29.09.2016 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, 27.10.2016 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) електронною поштою надійшло звернення ОСОБА_1 щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт ОК «Ясногірський К» по вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва.

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 17.10.2016 №60 «Про організацію проведення перевірок» передбачено проведення позапланових перевірок відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки та на підставах, передбачених пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Ураховуючи указане звернення та на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17.10.2016 №60 головному державному інспектору інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Лукянову А.О. надано направлення від 11.11.2016 №б/н на проведення позапланової перевірки на вул.Ясногірський, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва у період з 11.11. до 17.11.2016.

У зв'язку з ненаданням уповноваженими особами ОК «Ясногірський К» за вищевказаною адресою необхідних документів для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю відповідачем продовжено термін перевірки на два робочих дні та надано головному державному інспектору інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Лукянову А.О. направлення для проведення позапланової перевірки від 25.11.2016 №б/н строком з 25.11. до 28.11.2016.

За результатами згаданої перевірки відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2016, згідно з яким проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил замовником будівництва ОК «Ясногірський К» на об'єкті будівництва - «Зблоковані житлові будинки по вул. Ясногірській 16-А, Б у Шевченківському районі м.Києва».

В акті зафіксовано, що згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація щодо наявності документів, які б надавали право на виконання будівельних робіт на вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі м. Києва.

Одночасно встановлено, що замовником будівництва ОК «Ясногірський К» не виконано вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 29.09.2016, виданого Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві в частині усунення допущених порушень, чим порушено підпункт «б» пункту 3 частини четвертої cтатті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі акта перевірки Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.11.2016 та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2016 шляхом знесення житлових будинків по вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва.

Як зазначено у вищевказаних акті перевірки та приписі, їх примірники на адресу ОК «Ясногріський К» направлено поштою.

30.11.2016 позивач отримав поштою акт перевірки, протокол та припис від 28.11.2016.

Вирішуючи цей спір, суд виходить із такого.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України №3038-VІ), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» (далі - Закон України № 208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 3 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №978 (далі також - Положення), основним завданням Департаменту є здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.

Пунктом 4 зазначеного Положення закріплено, що Департамент відповідно до покладених на нього завдань, крім іншого, здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих у межах міста Києва.

Згідно з доводами відповідача 11.10.2016 головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою затверджено акт приймання-передавання документів №38, відповідно до якого Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) передано документацію, пов'язану з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об'єктів І, ІІ та ІІІ категорій складності, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачені пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю». У зв'язку з цим Держархбудінспекцією передано до Департаменту документацію, пов'язану зі здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єкту будівництва за адресою: вул.Ясногріська, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва.

Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об'єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016.

Раніше вказані завдання та повноваження здійснювалися Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної діяльності, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно з пунктом 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно із пунктом 21 Порядку №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, обов'язковою умовою щодо правомірності проведення позапланової перевірки суб'єкта архітектурної діяльності є наявність для цього відповідних підстав та дотримання контролюючим органом визначеної законодавством процедури.

Аналізуючи встановлені вище обставини в сукупності із наведеними законодавчими приписами, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача підстав для проведення позапланової перевірки позивача та про порушення ним процедури проведення цієї перевірки.

Так, згідно з доводами відповідача підставою для проведення позапланової перевірки позивача слугувало звернення ОСОБА_1 про порушення містобудівного законодавства ОК «Ясногірський К», отримане електронною поштою та зареєстроване 27.10.2016 за №073/В-101. Зі змісту цього звернення, поданого електронною поштою, вбачається, що його автором зазначено ОСОБА_1 та вказано її електронну адресу, тоді як заяву підписано іншою особою - ОСОБА_3, адреса проживання та дата складення заяви відсутні, що не відповідає вимогам частин шостої та сьомої статті 5 та частини першої статті 8 Закону України «Про звернення громадян».

Погоджуючись із доводами позивача про неналежне оформлення цього звернення, суд приходить до висновку, що таке звернення необґрунтовано взято до уваги відповідачем як підставу для проведення позапланової перевірки позивача.

Щодо дотримання відповідачем процедури проведення позапланової перевірки суд дійшов таких висновків.

Згідно з направленнями на перевірку передбачалось її проведення у період з 11.11.2016 до 17.11.2016 та з 25.11.2016 до 28.11.2016. Згідно актом перевірки від 28.11.2016 метою перевірки є встановлення дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за місцезнаходженням об'єкта будівництва «Зблоковані житлові будинки по вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва». Зазначено, що перевірка проводилась в присутності керівника ОК «Ясногірський К» ОСОБА_4

Згідно з доводами позивача жодна посадова особа позивача присутньою при проведенні перевірки не була, що відповідачем не спростовано.

Абзацом 2 пункту 21 Порядку №533 передбачено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

Однак, ні в акті перевірки, ні в інших документах, складених за результатами перевірки позивача, не міститься інформація стосовно відмови його керівника підписати ці документи. Пояснити відсутність такої інформації представник відповідача в судовому засіданні не зміг.

Не підтвердженим належними доказами залишається і сам факт проведення позапланової перевірки із безпосереднім виїздом на об'єкт перевірки.

На підтвердження виїзду на об'єкт будівництва для проведення позапланової перевірки відповідачем надано фотографію об'єкта.

Позивач не заперечував того, що указана фотографія містить зображення об'єкта будівництва, але зазначив, що фото зроблено у період часу, який не відповідає періоду проведення перевірки. Зауважив, що перевірка проводилася в листопаді, в другій його половині, тоді як погодні умови на фотографії не відповідають погодним умов, характерним для цього періоду: на фотографії багато зелені, люди одягнені значно легше, ніж одягаються наприкінці листопада. У відповідності до загальнодоступних архівних кліматичних даних за період 28.11.2016 температура по місту Києву в цей день коливалась від - 1 до +3 градуса Цельсія з переважною хмарністю (інформація веб-ресурсу meteo.ua). До того ж фотографія не містить жодної інформації, яка підтверджує дату здійснення фотозйомки та не підтверджує факту виконання будь-яких будівельних робіт на зображеному на ній об'єкті з огляду на відсутність на ній працівників, будівельної техніки та матеріалів.

Погоджуючись із такими доводами позивача, суд зазначає, що указана фотографія не є належним доказом проведення його позапланової перевірки з огляду на те, що відповідно до приписів підпункту 11 пункту 11 Порядку №533 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки лише з використанням аудіо- та відеотехніки. За таких обставин указана фотографія не може бути доказом вчинення суб'єктом містобудування порушення законодавства.

Відтак, невідповідність процедури призначення та проведення перевірки вимогам, встановленим Порядком №533 є підставою для визнання протиправним та скасування винесеного за результатами такої перевірки оскаржуваного припису.

Такий висновок суду узгоджується з висновками Вищого адміністративного суду України, викладеними в ухвалі від 02.10.2014 у справі №К/800/52990/13 та в постанові від 25.02.2014 у справі К/800/43320/13.

Водночас суд вважає необґрунтованою вимогу відповідача про зобов'язання позивача знести житлові будинки по вул.Ясногірській 16 А, Б у Шевченківському районі міста Києва, викладену в оскаржуваному приписі.

За змістом статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Порядок знесення збудованих об'єктів визначений у статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», якою передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно із частиною сьомою статті 376 Цивільного України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову,

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Тобто, чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством передбачено можливість звернення органів державного архітектурно-будівельного контролю у разі невиконання припису щодо усунення виявлених порушень до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Видання ж органом державного архітектурно-будівельного контролю припису з вимогою знесення відповідного об'єкту нерухомості є протиправним.

Подібного висновку дійшов і Вищий адміністративний суд України у своїй постанові від 20.06.2013 №00/18572/13.

За таких обставин позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У зв'язку із задоволенням позову позивачеві підлягає поверненню сплачений ним судовий збір у сумі 1 378, 00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім грн. 00 коп.).

Керуючись статтями 72-77, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.11.2016, винесений головним державним інспектором Лук'яновим А.О. Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов'язання знести житлові будинки по вул.Ясногірській, 16 «А» та «Б» у Шевченківському районі міста Києва.

Стягнути на користь обслуговуючого кооперативу «Ясногірський К» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

Рішення набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.О. Власенкова