Справа № 823/2219/17
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2017-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 грудня 2017 року справа № 823/2219/17

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 823/2219/17

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській област,

про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання перерахувати пенсію, прийнято ухвалу.

26.12.2017 ОСОБА_1, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

визнати бездіяльність щодо не проведення перерахунку ОСОБА_1 пенсії з 01.01.2016 відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей №900 від 23.12.2015, ст.63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», постанов Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», від 18.11.2015 №947 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України №268 від 09.03.2006 та довідки від 16.05.2017 №8524 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2016, яка виготовлена Ліквідаційною комісією УМВС України в Черкаській області, протиправною;

- зобовязати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести ОСОБА_1 перерахунок та виплату відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей №900 від 23.12.2015, ст.63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», постанов Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», від 18.11.2015 №947 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України №268 від 09.03.2006 та довідки від 24.05.2017 №7265 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2016, яка виготовлена Ліквідаційною комісією УМВС України в Черкаській області, починаючи з 01.01.2016;

- справу розглядати у спрощеному провадженні (ст.257 КАСУ);

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду шляхом зобовязання Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подати у встановлений судом термін, з моменту набрання рішенням законної сили, звіт про виконання рішення суду (ст.382 КАСУ)

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області на користь ОСОБА_1, сплачений судовий збір за подання позову у сумі 640 грн.

- допустити негайне виконання рішення.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст160 КАС України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, виходячи з такого.

Відповідно до п.4 ч.5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; п.9 ч.5 ст.160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Натомість, позивач просить взаємовиключне у різних вимогах: щодо довідок від 24.05.2017 №7265 та від 16.05.2017 №8524 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2016, які виготовлено Ліквідаційною комісією УМВС України в Черкаській області.

Відповідно до п.5 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та згідно ч.9 ст.160 КАС України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору. Порушенням з боку відповідача вбачається позивачем у позбавленні права на підвищені гарантії соціального забезпечення щодо факту не проведення відповідачем перерахунку пенсії. Натомість, позивач не зазначає про не виконання яких саме норм актів законодавства йдеться чи допущено свавільне втручання у правомірні законні очікування з боку відповідача, не надає обґрунтування у контексті пропорційності додаткової соціальної захищеності без звязку виплат з наявністю коштів з огляду на те, що право соціального забезпечення не є абсолютним, користування яким може бути повязано з низкою ширше сформульованих конфліктуючих інтересів держави та особи, наприклад ст.1 Першого Протоколу ЄКПЛ, де частиною другою передбачено відповідні умови або підстави для обмеження прав.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У позові зазначено про Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою КМУ від 13.02.2008 №45, за яким згідно п. 4 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону ( №2262-12). Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі. Кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Необхідно, щоб була дотримана обґрунтована пропорційність між застосованими заходами та переслідуваною метою, що намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності. Натомість, позивачем не надано розрахунку з метою встановлення фактичних обставин щодо зменшення/збільшення розміру пенсії у звязку із перерахунком, не надано розрахунку очікуваних (належних, неотриманих) виплат.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд встановив, що позивачем додано до позовної заяви копію листа-звернення до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області від 27.11.2017, оскільки йдеться про очікування, що позивачеві повідомлять про ситуацію з проведення перерахунку. Натомість, обґрунтованого розрахунку у контексті вимоги «зобовязати провести перерахунок та виплату пенсії, починаючи з 01.01.2016» позивачем не надано. У випадку визначення позивачем обґрунтованого розрахунку, належить зазначити ціну позову та відповідно сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, здійснюється у спосіб, що не суперечить закону і забезпечує ефективність поновлення. Вимога щодо виплати має бути конкретизована певною сумою і періодом, не може бути передчасною у контексті втручання у майнові права особи, а момент виникнення права на перерахунок потребує уточнення у контексті бездіяльності саме з боку відповідача.

В рішенні Кечко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «власності» в ч.1 ст.1 Протоколу Першого має автономне значення, що не обмежене власністю на фізичні речі і не залежить від формальної класифікації в національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, наприклад, борги, що становлять майно, можуть також розглядатись як «майнові права», і, таким чином, як «власність» в цілях наведеного положення. Питання, що потребує зясування: чи мав відповідно до обставин справи, взятих в цілому, заявник право на матеріальний інтерес, захищений ст.1 цього Протоколу. При визначенні суспільних інтересів завдяки безпосередньому знанню суспільства та його потреб національні органи мають певну свободу розсуду, оскільки вони першими виявляють проблеми, що можуть виправдовувати позбавлення власності в інтересах суспільства та знаходять засоби для їх вирішення (рішення у справах Handyside проти Сполученого Королівства від 07.12.1976, James та інші проти Сполученого Королівства від 21.01.1986).

Пенсії в Україні виплачують із різних джерел (власні кошти Пенсійного фонду України, що переважно формуються з відрахувань від єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, кошти державного бюджету за бюджетними програмами, позики Пенсійному фонду з єдиного казначейського рахунку), то позивач, отримавши лист УПФУ на звернення, не ставить під сумнів достовірність і повноту відомостей зазначених у ньому, не зазначає про зміст порушеного права у звязку із отриманням відповіді у контексті бездіяльності відповідача.

Орган влади зобовязаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення ЄСПЛ у справі Suominen проти Фінляндії, № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003). Оскільки у позові йдеться про обовязок доказування, то позивачеві необхідно надати обґрунтований розрахунок очікуваних виплат, оскільки лист від 12.12.2017 №1525/К-10 як матеріальний носій інформації не є індивідуальним актом стосовно прав та інтересів позивача: «у зв'язку з надходженням зазначеного листа Пенсійний фонд України сформував потребу в бюджетних коштах, необхідних для проведення перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), та направив до Міністерства соціальної політики України».

Оскільки позивач посилається на бездіяльність відповідача у виконанні у цілому Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей №900 від 23.12.2015, усієї ст.63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», у цілому постанов Кабінету Міністрів України від 11.11.2015№ 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», від 18.11.2015 №947 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України №268 від 09.03.2006, то варто зазначити, що серед основних структурних елементів нормативно-правового акта є: пункти, статті містять вихідні одиниці нормативно-правового акта нормативні розпорядження( статті можуть поділятися на частини, а пункти на абзаци і підпункти). Зазвичай правова норма міститься в одній статті. Тому позивачеві необхідно уточнити якої саме норми права стосуються обставини справи у контексті бездіяльності і обовязків Відповідача, зокрема на виконання зазначених законів і постанов КМУ.

Згідно із вимогами Бюджетного кодексу України та закону України про Державний бюджет України на відповідний рік органи Державного казначейства України здійснюють облік зобов'язань розпорядників бюджетних коштів у порядку, визначеному Державним казначейством України, та відображають їх у звітності про виконання Державного бюджету України і місцевих бюджетів. Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. Вимога законності у розумінні ЄКПЛ вимагає дотримання національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі Hentrich проти Франції, 22.09.1994, п. 42, Kushoglu проти Болгарії, № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007).

Відповідно до ст.68 Конституції України незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень ч.3 ст.63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» 13.05.2015 № 4-рп/2015 щодо наявності неоднозначного застосування судами України положень першого речення ч.3 ст.63 Закону, що призвела до порушення його конституційного права на рівність перед законом, гарантованого ч.1 ст.24 Конституції України в аспекті порушених у конституційному зверненні питань зазначено, що до встановлених виключно законами України нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, на підставі введення яких усі призначені за цим законом пенсії підлягають перерахунку, належать лише надбавки, доплати, підвищення.

Відповідно до ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У позовній заяві зазначено, що право позивача стосовно перерахунку пенсії виникло з 29.12.2015, проте не зазначено чи раніше звертався позивач із заявою про перерахунок призначеної пенсії в інші бюджетні періоди та не зазначено, коли саме і як особа дізналася про виникнення порушеного (на думку позивача) права саме з боку відповідача. У прохальній частині позовної заяви викладено вимогу про перерахунок пенсії з 01.01.2016.

Згідно ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, ст.161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суддя встановив, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, що на підставі ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України є передумовою для залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 8, 160, 168, 169, 241, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинити дії залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та не оскаржується.

Суддя Л.В.Трофімова