Справа № 826/3645/17
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

26 грудня 2017 року № 826/3645/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Федорчука А.Б., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Київської міської ради

про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити дії,

О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Позивач, в особі ОСОБА_1 (надалі - Позивач), звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради (надалі - Відповідач), в якому просить суд: визнати протиправною та незаконною бездіяльності Київської міської ради (код 22883141, розташованої за адресою: 01044, вул. Хрещатик, 36, м. Київ) в частині ненадання відповідної інформації на клопотання Позивача від 02.02.2017 року у встановлений законом термін; визнати протиправною та незаконною бездіяльність Київської міської ради в частині не надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будівництва, яка розташована на вул. Котовського біля будинків №№ 23, 25, 27 та зобов'язати Київську міську раду внести на повторний розгляд сесії Київської міської ради розгляд клопотання Позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням від будівництво житлового будинку, яка розташована на вул. Котовського біля будинків №№ 23, 25, 27, зобов'язати Відповідача в порядку статті 163 КАСУ надати суду у встановлений ним строк звіт про виконання судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначає, що Відповідачем необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотанні на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в порядку під будівництво житлового будинку, передбаченому ст.118, 121 Земельного кодексу України. Також Позивач зазначав, що Відповідачем було порушено строки розгляду клопотання.

Позивачем подано клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні за відсутності Позивача.

В обґрунтування заперечень Відповідач зазначає, що оскаржувана бездіяльність останнього та порушення строків розгляду звернень є необґрунтованими, позовна вимога про повторний розгляд заяви не ґрунтується на приписах чинного законодавства України.

Крім того, Відповідачем надано суду Рішення Київської міської ради від 09.11.2017 р. №410/3417, яким відмовлено Позивачу у на данні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництво житлового будинку, яка розташована на вул. Котовського біля будинків №№ 23, 25, 27.

В судовому засіданні 11.09.2017 р. Судом прийнято рішення про розгляд справи в письмову провадженні на підставі частини четвертої статті 122 КАС України (в редакції станом на вересень 2017 р.).

ВСТАНОВИВ:

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ОСОБА_1 02.02.2017 року звернувся до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку в орієнтованому розмірі 0,10 га, котра розташована на вул. Котовського, біля будинків №№ 23, 25, 27 та 29 у Шевченківському районі.

Листом від 28.02.2017 року №0570291-08/Б-1331-2313 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомлено, що заявлена ініціатива не відповідає містобудівній документації за функціональним призначенням, а саме земельна ділянка належить до багатоповерхової житлової забудови. Враховуючи викладене, підготовлено проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки на обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, який погоджується відповідно до регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради від 07.07.2016 року №579/579.

Рішенням від 21.03.2017 року Київської міської ради відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 на вул. Котовського (біля будинків 23, 25, 27 та 29) у Шевченківському районі м. Києва орієнтованою площею 0,10 га (земельна ділянка комунальної власності територіальної громади міста Києва) у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (К-29302).

Позивач вважає, що Відповідачем в порушення вимог законодавства в повній мірі не розглянуто його клопотання, а тому, звернувся до суду з відповідним позовом.

Повно та всебічно дослідивши наявні матеріали справи, а також, норми чинного законодавства, Суд прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Основним нормативно-правовим актом з регулювання земельних правовідносин є Земельний кодекс України. Завданням Кодексу, разом з іншими нормативно-правовими актами, що регулюють земельні відносини, є забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.

Згідно з приписів статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема, а) розпорядження землями територіальної громади міста; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 116 Земельного кодексу України набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Пунктом "в" частини 3 статті 116 Земельного кодексу України встановлено, що безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться шляхом одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

Згідно частини 1 статті 122 Кодексу сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх.

Згідно з пп.1.1 п.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 року №182/342 (надалі - Положення) Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації). Департамент у межах своєї компетенції здійснює управління землями комунальної власності територіальної громади міста Києва, землями державної власності в межах міста Києва, розпорядником яких є виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) (далі - землі державної власності в межах міста Києва), забезпечує проведення в місті земельної реформи, раціональне використання та охорону цих земель на території міста.

В пп.3.11 п.3 Положення визначено, що Департамент відповідно до визначених галузевих повноважень виконує такі завдання: розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань:

- розпорядження землями в межах міста Києва;

- передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб;

- надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок;

- продажу земельних ділянок у власність;

- викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста;

- звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок;

- встановлення та зміни межі районів у місті, в порядку, встановленому законодавством України.

Стаття 118 Земельного кодексу України визначає порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами. За частиною 6 цієї норми громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

З метою визначення порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності Київська міська рада рішенням від 28.02.2013 №63/9120 затвердила Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві (далі - Тимчасовий порядок №63/9120).

Пунктами 5, 6 статті 5 Тимчасового порядку №63/9120 передбачено, що секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради у день надходження клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або протягом наступного робочого дня надсилає його через приймальню Київради з земельних питань до Департаменту земельних ресурсів.

Згідно із пунктами 1, 2 статті 21 Тимчасового порядку №63/9120 громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають безпосередньо до Київської міської ради клопотання про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку для зазначених цілей в оренду - клопотання в довільній формі про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.

У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність, а у разі наміру одержати земельну ділянку в оренду - у клопотанні про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки (далі - клопотання). У клопотанні відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» також зазначається в довільній формі згода громадянина на обробку в ПК «Кадастр» його персональних даних, зазначених у клопотанні та доданих до нього документах.

Згідно з п.7 ст.118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об'єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Згідно із пунктом 34 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в України», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Відповідно до пункту 8 статті 21 Тимчасового порядку №63/9120 департамент земельних ресурсів за результатами опрацювання клопотання та висновку Департаменту містобудування та архітектури готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або проект відмови у наданні такого дозволу, який приймається Київською міською радою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради, та у строки, встановлені законодавством.

Порядок подання проектів рішень на розгляд Київради та вимоги щодо їх оформлення встановлено розділом VI. Регламенту Київради.

Зокрема, відповідно до ст. 23 цього Регламенту проекти рішень Київради подаються до управління організаційного та документального забезпечення Київради секретаріату Київської міської ради у двох екземплярах: у паперовому та в електронному вигляді. Текст проекту рішення повинен бути стислим, суть документа викладено чітко з дотриманням г вимог нормотворчої техніки. Проект рішення Київради нормативно-правового характеру повинен містити положення про оприлюднення та набрання ним чинності.

Проекти рішень Київради реєструються в управлінні організаційного та документального забезпечення Київради секретаріату Київської міської ради. Проект рішення Київради, поданий з дотриманням вимог частин другої - дев'ятої статті 23 цього Регламенту, реєструється в день його подання.

Проекти рішень направляються для розгляду постійним комісіям управлінням організаційного та документального забезпечення Київради секретаріату Київської міської ради.

Постійні комісії Київради протягом десяти днів з моменту реєстрації проекту рішення у комісії опрацьовують та за результатами розгляду проекту рішення:

1) підтримують проект рішення Київради (візують проект рішення без зауважень);

2) відхиляють проект рішення (постійні комісії направляють висновок щодо

відхилення проекту рішення профільній постійній комісії);

3) створюють робочу групу постійної комісії з доопрацювання проекту рішення;

4) висловлюють зауваження та пропозиції (викладаються у висновку постійної комісії).

Висловлені зауваження та пропозиції постійних комісій є обов'язковими для розгляду профільною постійною комісією.

Відповідно до ст. 27 Регламенту управління організаційного та документального забезпечення Київради секретаріату Київської міської ради узагальнює проекти рішень, які відповідно до вимог Регламенту розглянуті постійними комісіями та управлінням правового забезпечення секретаріату Київської міської ради, формує та подає заступнику міського голови - секретарю Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради.

Отже, доводи Позивача щодо наявності бездіяльності з боку Відповідача в частині не надання інформації стосовно клопотання від 02.02.2017 року у встановлений законом строки спростовується.

Так, матеріалами справи підтверджується, що клопотання було розглянуто та листом Департаменту земельних ресурсів України від 28.02.2017 року повідомлено про те, що підготовлено проект рішення Київради про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки на вул. Котовського біля будинків 23, 25, 27, 29 для будівництва і обслуговування житлового будинку. 21.03.2017 року прийнято рішення Київською міською радою про відмову у наданні дозволу на розробку спірного проекту землеустрою.

Стаття 39 ЗК України визначає, що використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм.

Згідно приписів ст.ст. 2, 16, 17, 24, 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» інструментом регулювання планування територій є містобудівна документація на державному, регіональному і місцевому рівні. На місцевому рівні - це генеральний план міста.

Як зазначалось вище, підставою для відмови у надання дозволу на розроблення проектної документації слугувало те, що ініціатива щодо будівництва житлового будинку не відповідає містобудівній документації за функціональним призначенням, а саме земельна ділянка належить до багатоповерхової житлової забудови.

Так, рішенням Київської міської ради від 24.05.2007 року №542/1203 земельна ділянка площею 0,3383 га передавалась Шевченківській районній у місті Києві раді в оренду на 3 роки для будівництва офісно-житлового комплексу з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом.

Відповідно до листа Департаменту містобудування та архітектури від 17.01.2017 року №189/0/12-4/27-17 згідно з Генеральним планом міста Києва земельна ділянка за функціональним призначенням відноситься до житлової багатоповерхової забудови.

Отже, Відповідачем було обґрунтовано відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Посилання Позивача на лист від 26.05.2016 року №4 Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) не беруться Судом до уваги, оскільки в ньому йдеться мова лише про запропонування розглянути можливість використання для будівництва котеджних містечок для переселених громадян АТО на, зокрема, і земельну ділянку, яка цікавить Позивача.

Крім того, в матеріалах справи міститься Рішення Київської міської ради від 09.11.2017 р. №410/3417, яким відмовлено у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_3 на вул.Котовського (біля будинків 23, 25, 27 та 29) у Шевченківському районі м. Києва орієнтовною площею 0,10 га (земельна ділянка комунальної власності територіальної громади міста Києва) у власність для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (К-29301).

Як наслідок, у Суду немає підстав для зобов'язання Відповідача внести на повторний розгляд сесії Київської міської ради розгляд клопотання Позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням від будівництво житлового будинку, яка розташована на вул. Котовського біля будинків №№ 23, 25, 27.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що позовні вимоги Позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб'єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням викладеного, Суд приходить до висновків про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 79, 194, 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса проживання: АДРЕСА_1) відмовити.

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України. апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.Б. Федорчук