Справа № 824/914/17-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2017-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 грудня 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/914/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Перліт" (позивач) до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області ОСОБА_1 (відповідач-1) та Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області (відповідач-2) про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

В поданому до суду адміністративному позові Товариство з обмеженою відповідальністю "Перліт" просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/17/1024-120/2-1634 від 18.09.2017 року винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ОСОБА_1 у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Перліт" стягнення передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" у вигляді штрафу в розмірі 30312,00 грн.

Ухвалою суду від 01.12.2017 року даний адміністративний позов залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків - п'ять днів з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Копію вказаної ухвали позивач отримав 11.12.2017 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно було у встановлений строк: зазначити зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 КАС України і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо кожного з відповідачів; обґрунтувати дотримання позивачем 15-денного строку звернення до суду, або подати обґрунтоване клопотання про визнання поважними причин пропуску такого строку звернення до суду та докази на його підтвердження.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивачем 19.12.2017 року подано до суду уточнений адміністративний позов, в якому залишено одного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію у Чернівецькій області та надано письмові пояснення з приводу дотримання ним строку звернення до адміністративного суду з даним позовом. Так, позивач зазначив, що отримав оскаржувану постанову 24.11.2017 року, докази чого знаходяться у відповідача - Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, у зв'язку з чим, строк звернення до суду слід відраховувати саме з цієї дати.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та повідомлені позивачем обставини з приводу дотримання ним строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, судом встановлено наступне.

Позивач звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/17/1024-120/2-1634 від 18.09.2017 року - 01.12.2017 року, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції Чернівецького окружного адміністративного суду на першому аркуші позовної заяви.

З доданих до позовної заяви письмових доказів судом встановлено, що оскаржувану постанову позивач отримав 18.09.2017 року, що підтверджується підписом директора ТОВ "Перліт" проставленим на оскаржуваній постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/17/1024-120/2-1634 від 18.09.2017 року, у рядку "примірник постанови одержав - 18.09.2017 року".

Обґрунтовуючи дотримання строку звернення до суду, на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивач зазначив, що отримав оскаржувану постанову лише 24.11.2017 року. При цьому заяву про поновлення строку та докази поважності причин його пропуску позивачем не надано.

З'ясовуючи питання, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), суд робить наступні висновки.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України від 03.10.2017 року №2147-VIII (КАС України №2147-VIII) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 року №2147-VIII внесено зміни в Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 року №2747-IV (далі - КАС України №2747-IV).

Відповідно до п. 12 Перехідних положень КАС України №2147-VIII заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 99 КАС України №2747-IV (в редакції чинній на момент звернення до суду з даним позовом) адміністративний позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 99 КАС України №2747-IV передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зауважує, що вказані положення ст. 99 КАС України №2747-IV кореспондуються з положеннями частин першої та другої статті 122 КАС України №2147-VIII.

Відповідно до чистин першої та другої статті 122 КАС України №2147-VIII, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Отже, виходячи з наведених приписів КАС України та положень Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 року №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до адміністративного суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-ІV визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Крім цього, згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Варто зазначити, що початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Таким чином, позивач про порушення відповідачем його прав та інтересів оскаржуваною постановою міг та повинен був дізнатись 18.09.2017 року - під час отримання примірника оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/17/1024-120/2-1634 від 18.09.2017 року. Отримання позивачем вказаної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/17/1024-120/2-1634 від 18.09.2017 року саме 18.09.2017 року підтверджується підписом директора ТОВ "Перліт" проставленим у рядку "примірник постанови одержав".

При цьому, суд вважає безпідставними твердження позивача про те, що строк звернення до адміністративного суду необхідно відраховувати з 24.11.2017 року, оскільки на підтвердження вказаної обставини позивачем не надано жодних доказів та не спростовано отримання директором ТОВ "Перліт" оскаржуваної постанови 18.09.2017 року. При цьому заяву про поновлення строку та докази поважності причин його пропуску позивачем не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду, оскільки вказані позивачем обставини не відноситься до таких, що унеможливлювали або ускладнювали можливість його звернення до адміністративного суду в межах встановленого законодавством строку та не є поважними.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, в тому числі, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої та другої ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк, або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Виходячи з наведеного та враховуючи що позивач звернуся до суду з позовом 01.12.2017 року, в той час як про порушення своїх прав та інтересів він міг та повинен був дізнатись 18.09.2017 року, отримавши примірник оскаржуваної постанови, тобто після закінчення 15-ти денного строку встановленого законом, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви та застосування процесуальних наслідків, передбачених статтею 169 КАС України.

Відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року N3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву повернути позивачу.

2. Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати позивачу.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.О. Григораш