Справа № 320/8479/17
Суддя: Юрлагіна Т. В.
Дата ухвалення: 2017-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Дата документу 27.12.2017
Справа № 320/8479/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2017 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Юрлагіної Т.В.,

при секретарі Бондаренко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Мелітополі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Солонянського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Солонянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення серії БР 545229 від 07.11.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, звернувся до суду з адміністративним позовом до Солонянського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області та поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Солонянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 07 листопада 2017 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення шляхом накладення штрафу в розмірі 51 грн.

Адміністративний позов мотивований тим, що обставини викладені у постанові про адміністративне правопорушення не відповідають дійсності, постанова була винесена без додержання вимог ст. 245 КУпАП України, а відтак зазначена постанова підлягає скасуванню.

Позивач та його представник адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не зявились, проте надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Крім того, в даній заяві позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просили суд їх задовольнити.

Відповідач поліцейський сектор реагування патрульної поліції №1 Солонянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший сержант поліції ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, однак надав до суду заперечення щодо заявлених позовних вимог та просив суд відмовити в задоволені адміністративного позову, розгляд даної справи просив проводити за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у звязку з неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до складеної відповідачем постанови у справі про адміністративне правопорушення серії БР №545229 від 07 листопада 2017 року водій ОСОБА_1 цього ж дня о 13.05 годині керуючи автомобілем Чері Тіто д/з АР2049СХ, на А.Д.Н. 08 Бориспіль-Дніпропетровськ-Запоріжжя 437 км, не був пристебнутий паском безпеки, чим порушив п. 2.3 в ПДР України, тобто позивач вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 121 КУпАП, внаслідок чого був притягнутий до адміністративної відповідальності шляхом накладення на нього штрафу в сумі 51 грн.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова) особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Звертаючись з даним адміністративним позовом про скасування зазначеної вище постанови, позивач посилається на те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення було здійснено без розяснення йому прав та обовязків, без зясування обставин справи, крім того не були прийняті до уваги, як його пояснення, так і пояснення пасажира, який їхав з ним в автомобілі, крім того, протокол про адміністративне правопорушення не складався, хоча він і висловлював свою незгоду з правопорушенням, яке йому інкримінується.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП за загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу).

Статтею 258 КУпАП визначено випадки, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, зокрема протокол не складається в разі вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 70, 77, частиною третьою статті 85, статтею 153, якщо розмір штрафу не перевищує трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, частиною першою статті 85, якщо розмір штрафу не перевищує семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, статтею 107 (у випадках вчинення правопорушень, перелічених в частині третій статті 238) частиною третьою статті 109, статтями 110, 115, частинами першою, третьою і п'ятою статті 116, частиною третьою статті 116-2, частинами першою і третьою статті 117 (при накладенні адміністративного стягнення у вигляді попередження на місці вчинення правопорушення), статтями 118, 119, статтями 134, 135, 185-3, статтею 197 (при накладенні адміністративного стягнення у вигляді попередження), статтею 198 (при накладенні адміністративного стягнення у вигляді попередження) цього Кодексу, якщо особа не оспорює допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається.

Водночас, порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції визначається Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою наказом №1376 Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 року, згідно з п. 3 якої протоколи про адміністративні правопорушення не складаються у випадках, передбачених ст. 258 КУпАП.

А відповідно до ч. 5 ст. 258 КУпАП, якщо під час винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення й адміністративне стягнення, що на неї накладається, уповноважена посадова особа органу поліції зобовязана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 256 КУпАП, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185-3 КУпАП.

Тобто, орган поліції у випадку незгоди особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, має обовязок скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Однак, як встановлено судом під час розгляду справи, протокол у справі про адміністративне правопорушення не складався, хоча позивач заперечував скоєння правопорушення, в якому його звинувачують під час складання інспектором спірної постанови, відтак вказане свідчить про порушення відповідачем приписів вказаної вище Інструкції та ч. 5 ст. 258 КУпАП.

Оскільки, на справи про адміністративні правопорушення за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 121 КУпАП, дія положень ст. 258 КУпАП не поширюється, тому, винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбаченого вказаною статтею, уповноваженими на те особами одразу після складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці вчинення правопорушення є неправомірним і призводить до порушення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених у ст. 268 КУпАП, зокрема, право користуватися юридичною допомогою адвоката, заявляти клопотання, подавати докази по справі тощо.

Окрім того, з метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об'єктивного зясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність (частина 2 статті 33 цього Кодексу).

А згідно з частиною першою статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі. Крім того, у цій правовій нормі передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що не погоджуючись з даною постановою ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати інспектору свої доводи та заперечення, а відтак суд дійшов висновку, що розгляд адміністративної справи було здійснено без розяснення прав та обовязків позивачу.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Таким чином, враховуючи наведене, а також те, що відповідач не довів правомірність своїх дій при розгляді відносно позивача справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що спірна постанова прийнята поліцейським патрульної служби з порушенням повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, належних та допустимих доказів на спростування зазначеного останнім не надано, а відтак спірна постанова є протиправною та підлягає скасуванню за відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 121 КУпАП.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, суд приходить до висновку про необхідність задоволення адміністративного позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 121, 126, 247, 251, 268, 283, 284, 287 - 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 2, 9, 90, 229, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Солонянського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, поліцейського сектору реагування патрульної поліції №1 Солонянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 про визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення серії БР 545229 від 07.11.2017 року задовольнити.

Скасувати постанову серії БР 545229 від 07 листопада 2017 року, складену поліцейським сектору реагування патрульної поліції №1 Солонянського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим сержантом поліції ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді штрафу в сумі 51 гривня.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 121 КУпАП.

Рішення може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги в Мелітопольський міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

СУДДЯ: