Справа № 804/4480/17
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 грудня 2017 р. Справа № 804/4480/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., при секретарі судового засідання Сергієнка В.Ю., за участю: позивача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів та поновлення на роботі, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністратвирним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» № 2338 від 07.06.2017 р. в частині накладення на начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» № 207 о/с від 26 червня 2017 року в частині звільнення начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1; поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП; стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 всі види грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу з 30 червня 2017 року по день поновлення на службі.
В обгрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції №207 о/с від 26.06.2017 р. позивач був звільнений з посади начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію України» у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі наказу ГУНП від 07.06.2017 р. №2338, відповідно до якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став висновок службового розслідування від 07.06.2017р., проведеного на підставі наказу ГУНП від 22.05.2017р. № 2087 за фактом порушення транспортної дисципліни начальником відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 Позивач вважає вищезазначені накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити їх у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, надав до суду письмові заперечення, в яких зазначив, що Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області приймаючи рішення про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, діялщо у межах своєї компетенції і керувалося нормами, які регулюють проходження служби в поліції, а тому рішення прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, а тому позовні вимоги є безпідставними та необгрунтованими.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.
Судом встановлено, що позивач з 29.12.1997 р. по 07.11.2015р. проходив службу в органах МВС України. З 07 листопада 2015 року був прийнятий на службу до Національної поліції України та з 09.12.2016р. призначений на посаду начальника відділення поліції у метрополітені Дніпровського ВП ГУНП.
29 червня 2017 року наказом Головного управління Національної Поліції № 207 о/с від 26 червня 2017 року позивач був звільнений зі служби в Національній поліції України. Підставою звільнення послугував наказ ГУНП від 07 червня 2017 року № 2338 про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став висновок службового розслідування від 07.06.2017р., проведеного на підставі наказу ГУНП від 22.05.2017р. № 2087 за фактом порушення транспортної дисципліни начальником відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1
Так, проведеним службовим розслідуванням було встановлено, що 21.05.2017р. поліцейськими УПП у місті Дніпро спільно з поліцейськими ВІОС УКЗ ГУНП, під час відпрацювання території міста Дніпро з метою виявлення поліцейських, які порушують транспортну дисципліну, складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 126 КУпАП у відношенні начальника ВПМ ДВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1
Як зазначив відповідач, 21.05.2017р. близько 19 год. 10 хв. поліцейські УПП у місті Дніпро, старший лейтенант поліції ОСОБА_3, лейтенант поліції ОСОБА_4 та молодший лейтенант поліції ОСОБА_5 під час патрулювання помітили автомобіль «Lexus RX 300», н.з. АЕ 5434 АН, який Порушив правила дорожнього руху України, а саме, розвернувся на дорозі перетнувши подвійну суцільну смугу та на великий швидкості поїхав у двір будинку № 10 по вул. Маршала Малиновського.Переслідуючи вказаний автомобіль поліцейські звернули у двір будинку № 10 по вул. Маршала Малиновського та помітили вказаний автомобіль між будинками № 10 та № 12 з відчиненими вікнами, але в салоні авто водія не було.У цей час до поліцейських підбігла громадянка ОСОБА_6 та повідомила, що водій автомобіля «Lexus RX 300», н.з. АЕ 5434 АН заїжджаючи на подвіря ледве не збив її малолітню дитину та після того як припаркував своє авто почав втікати. Також, ОСОБА_6 повідомила поліцейським прикмети водія (синя футболка, чорні штани, чорні кросівки), у цей час до поліцейських підійшло ще декілька свідків, які підтвердили відомості надані громадянкою ОСОБА_6 про водія зазначеного автомобіля. Під час пошуку, поліцейськими біля будинку № 8 по вул. Маршала Малиновського був помічений громадянин, за зовнішніми прикметами схожий на особу, яку описувала ОСОБА_6, який помітно нервував та побачивши поліцейських почав тікати у підїзд будинку № 8. Надалі на вимогу поліцейських громадянин, як надалі було встановлено підполковник поліції ОСОБА_1 не зупинявся та продовжував тікати, у звязку з чим поліцейськими було застосовано фізичну силу та спецзасіб кайданки. Після затримання підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив поліцейським, що він вживав алкогольні напої та заперечував факт керування автомобілем «Lexus RX 300», н.з. АЕ 5434 АН та наполягав на тому, що вказаним автомобілем керувала його дружина ОСОБА_7
У своїх поясненнях, поліцейські УПП у місті Дніпрі ОСОБА_3, ОСОБА_4, та ОСОБА_5 зазначили, що під час розмови до підполковника поліції ОСОБА_1 підійшла його дружина ОСОБА_7 та забрала у нього ключі від квартири та автомобіля «Lexus RX 300», н.з. АЕ 5434 АН.
Надалі поліцейськими УПП у місті Дніпрі - лейтенантом поліції ОСОБА_8 та капралом поліції ОСОБА_9, у звязку з перебуванням підполковника поліції ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного спяніння та відмовою від проходження медичного огляду на встановлення стану алкогольного спяніння, у відношенні останнього був складений протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесена постанова про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 126 КУпАП.
Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07.06.2017р., яка набрала законної сили 20.06.2017р., провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.
Також, позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з адміністративним позовом до інспектора 1 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в місті Дніпрі Департаменту патрульної поліції ОСОБА_10 та Управління патрульної поліції в місті Дніпрі Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними дій, скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження по справі.
Постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24.10.2017 р. по адміністративній справі № 199/4690/17 вищезазначений позов задоволено частково, а саме: скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення від 21 травня 2017 року серії ЕАА №102046 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 425,00 грн. на ОСОБА_1 за ч.1 ст.126 КУпАП, винесену інспектором 1 роти 2 батальйону Управління патрульної поліції в місті Дніпрі Департаменту патрульної поліції ОСОБА_10.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Статтею 2 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон) передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Як зазначено в п. 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 23.12.2015 № 901-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію», до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» на поліцейських поширено дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року №3460-IV.
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-IV (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та ОСОБА_11 працівника органів внутрішніх справ України.
Відповідно до статті 2 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
Згідно з частинами 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Частина 1 статті 7 Дисциплінарного статуту передбачає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги ОСОБА_11 працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, начальник призначає службове розслідування з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу.
З метою упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ наказом МВС України від 12.03.2013р. № 230 затверджена Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України (далі - Інструкція).
Інструкція визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб ОВС України при його проведенні.
Відповідно до п. 2.1 розділу 2 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмування (поранення), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.
Згідно з пунктом 5.4. Інструкції, якщо вину особи повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ.
Таким чином, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з'ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи. Такими обставинами є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Під час судового розгляду Дніпропетровським окружним адміністративним судом були допитані, в якості свідків ОСОБА_6, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_11 та ОСОБА_15
У судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_12 фактично підтвердили свої письмові пояснення, які надавали в рамках службового розслідування та зазначили, що 21.05.2017р. у період часу з 18 год. 00 хв. по 19 год.00 хв. вони разом зі своєю дитиною йшли через двір по вул. Маршала Малиновського та в цей час на великій швидкості поряд з ними проїхав автомобіль «Lexus» та ледве не збив їхню дитину, після чого автомобіль зупинився біля підїзду та з нього вийшов водій, як надалі стало їм відомо, це був підполковник поліції ОСОБА_1, та не зачинивши автомобіль почав тікати. Через деякий час, коли приїхали поліцейські, помітивши підполковника поліції ОСОБА_1 розмовляючого по телефону, ОСОБА_6 вказала на нього та разом з човіком надали пояснення.
Свідок ОСОБА_11 зазначив про те, що за кермом дійсно була ОСОБА_13, оскільки 21.05.2017р. він із позивачем попросили ОСОБА_13 поїхати до магазину, що вона і зробила.
Свідок ОСОБА_14, зазначила, що 21.05.2017р. ввечері йшла зі сторони ТМ «Вавилон» та побачила, як ОСОБА_13 заїхала на машині у двір через арку будинка, який стоїть паралельно вулиці Маршала Малиновського, та швидко пішла до свого будинку залишивши, при цьому, відкрите вікно в автомобілі.
Свідок ОСОБА_15 зазначив, що бачив, як у подвіря заїхав автомобіль «Lexus» та з нього вийшла жінка з телефоном у руках і пішла до будинку.
Аналізуючи вказані свідчення та інші надані докази, суд вважає, що факт перебування позивача за кермом і вчинення ним порушень, відповідачем не доведений. При цьому, зібрані докази навпаки свідчать про те, що позивач не вчиняв порушень Правил дорожнього руху.
Суд зазначає, що застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу, а саме, звільнення зі служби в поліції є неспіврозмірним та таким, що не відповідає виявленим в ході службового розслідування порушенням.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України дисциплінарному стягненню у вигляді звільнення з посади можуть передувати такі дисциплінарні стягнення як, усне зауваження, зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну посадову відповідність.
Крім того, з оскаржуваних наказів не вбачається обґрунтованих доводів неможливості застосування до позивача, іншого, окрім як звільнення з посади, виду дисциплінарного стягнення.
Також, відповідачем при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не прийнято до уваги те, що за час служби в органах внутрішніх справ ОСОБА_1 не мав дисциплінарних стягнень та неодноразово заохочувався за сумлінне виконання службових обовязків.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази були прийняті відповідачем необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для їх прийняття, а отже є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Відновлення порушених прав позивача має бути здійснено шляхом поновлення його на посаді начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції. Також, на користь позивача підлягає стягненню з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу.
Частиною 2 статті 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Верховний Суд України у постанові від 14.01.2014р. (справа № 21-395а13) зазначив, що суд, ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами, закріпленими у Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. № 100.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.
Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
За приписами абзацу 3 пункту 3 Порядку № 100 усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.
Пунктом 8 Порядку № 100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.
Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Як вбачається з довідки про доходи Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1658 від 20.11.2017 р., розмір місячного грошового забезпечення складало 7420,00 грн.
При цьому, позивач просив суд стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 всі види грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу з 30 червня 2017 року по день поновлення на службі. Разом з тим, суд вважає за доцільне позовні вимоги у цій частині задовольнити частково та стягнути з Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 30 червня 2017 року по день винесення рішення судом (13.12.2017р.), оскільки датою поновлення на посаді вважається дата ухвалення судом рішення про поновлення на посаді, а стягненню, відповідно до ст. 235 Кодексу законів про працю України, підлягає саме середній заробіток.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 158-163, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» № 2338 від 07.06.2017 р. в частині накладення на начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» № 207 о/с від 26 червня 2017 року в частині звільнення начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського ВП ГУНП ОСОБА_1.
Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділення поліції в метрополітені Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Постанова підлягає негайному виконанню в частині поновлення на посаді та виплати грошового утримання у межах суми стягнення за один місяць.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку та в строки, встановлені ст. 186 КАС України.

Повний текст постанови складено 18.12.2017р.

Суддя (підпис) Постанова не набрала законної сили 18.12.2017р. Помічник судді З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_16 ОСОБА_17 ОСОБА_17