Справа № 821/1693/17
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2017-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1693/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Ковбій О.В.,

при секретарі: Кудєровій О.В.,

позивача - ОСОБА_1, представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (далі відповідач, Управління) у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області від 08.11.2017 року № 998.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та наполягали на їх задоволенні. Пояснили, що 09.11.2017 року до супермаркету "Малина", де позивач здійснює підприємницьку діяльність згідно договору оренди, прибули невідомі особи з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", підставою якої стала колективна скарга громадян щодо якості м"ясних виробів, які реалізуються позивачем (підозра отруєння). Особи які прибули до перевірки допущені не були оскільки, на думку позивача, перевірка фактів викладених у скарзі вже була предметом перевірки, за результатами якої складено акт та порушене кримінальне провадження, а тому підстави для проведення повторної перевірки відсутні.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, пояснив, що спеціалісти Управління намагалися провести перевірку лише один раз саме 09 листопада 2017 року. Наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області від 04.09.2017р. № 542 працівникам управління було доручено провести збір інформації щодо діяльності супермаркету "Малина", ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_1 за адресою: м. Херсон, вул. Робоча, 84. Крім того, на сьогоднішній день оскаржуваний наказ вичерпав свою дію, оскільки на його підставі спеціалістами Управління було здійснено вихід за місцем знаходження позивача, які до перевірки допущені не були. У звязку з цим було складено акт про недопущення від 09.11.2017 року. Вважає, що оскаржуваний наказ є правомірним, прийнятий в межах повноважень та на підставі діючого законодавства.

Разом з позовом позивачем було надано клопотання про забезпечення позову. Однак в судовому засіданні заявив клопотання про залишення зазначеного клопотання без розгляду, про що постановлено ухвалу 14 листопада 2017 року.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що 8 листопада 2017 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області ОСОБА_5 видано наказ № 998 «Про проведення позапланової перевірки» ФОП ОСОБА_1 (територія супермаркету «Малина») за адресою: вул. Робоча, 84, м. Херсон. Підставою для перевірки стала колективна скарга (в особі гр. ОСОБА_6В.) від 04.09.2017р. № 05/Ко-410, погодження Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.10.17р. № 37-32-7/23239 та лист Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів від 24.10.2017р. №602-1112-15/4933 «Щодо погодження проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Термін перевірки з 09.11.2017р. по 10.11.2017р.

09 листопада 2017 року на підставі Наказу № 998 та направлення на перевірку від 08.11.2017р. № 643, спеціалісти Управління намагалися здійснити перевірку, однак, допущені до неї не були. За результатами складено Акт від 09.11.2017р. про недопущення до перевірки складений та підписаний заступником начальника Управління - начальником відділу санітарного та епідеміологічного нагляду та організації розслідування спалахів Управління державного нагляду а дотриманням санітарного законодавства ОСОБА_7, в.о. начальника Херсонського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області ОСОБА_8 та начальником відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Херсонського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області ОСОБА_9

З метою перевірки доводів позивача про те, що відповідачем двічі проведено перевірку на підставі однієї скарги, оскільки про те, що 5 вересня 2017 року Управлінням була запланована саме перевірка відповідно до наказу Управління № 542 від 04.09.2017р., зазначено в Ухвалі слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області Радченко Г.А. від 06.09.2017р. (справа № 766/15122/17 н/п 1-кс/766/9205/17), судом було зроблено запит на адресу Херсонського міського суду Херсонської області про надання копії зазначено наказу № 542.

Дослідивши надані представником відповідача та Херсонськім міським судом копії наказів Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області № 542 від 04.09.2017 року, судом встановлено, що начальником Управління наказано заступнику начальника Херсонського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (ОСОБА_8А.), начальнику відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Херсонського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (ОСОБА_9Я.) провести саме збір інформації щодо діяльності супермаркету «Малина», ФОП ОСОБА_4, ФОП ОСОБА_1 за адресою: м. Херсон, вул. Робоча, 84.

Враховуючи зазначене, суд не погоджується з доводами позивача про те, що Управлінням двічі проведена саме перевірка, підставою яких стала колективна скарга громадян (16 осіб) про масове отруєння.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі по тексту - Закон № 877-V)

Згідно статті 1 вищезазначеного Закону державний нагляд (контроль) - це державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини 13 статті 4 Закону № 877-V діяльність органів державного нагляду (контролю), пов'язана зі збором інформації, метою якого є отримання відомостей про масові явища та процеси, що відбуваються у сфері господарської діяльності, не вважається заходами державного нагляду (контролю).

Статтею 3 Закону № 877-V визначено одним з основних принципів державного нагляду (контролю) є пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, в тому числі, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров'ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (стаття 7 Закону № 877-V).

Дослідивши оскаржуваний наказ № 998 судом встановлено, що він відповідає вимогам чинного законодавства України в сфері державного нагляду (контролю) і містить всі необхідні дані, що не заперечувалось учасниками процесу.

Разом з тим, надаючи оцінку позовним вимогам з урахуванням принципів верховенства права, законності, положень щодо чинності нормативно-правових актів, завдань адміністративного судочинства та способу захисту прав позивача, суд бере до уваги таке.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі №3/35-313 вказано, що "за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію".

В пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року №9-рп/2008 у справі №1-10/2008 вказано, що при визначенні природи "правового акту індивідуальної дії" правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що "правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)" стосуються окремих осіб, "розраховані на персональне (індивідуальне) застосування" і після реалізації вичерпують свою дію.

Спірний наказ про проведення перевірки позивача ще до відкриття провадження у цій адміністративній справі було виконано, перевірку позивача не було проведено, оскільки не були допущені посадові особи до перевірки.

Із урахуванням наведеного суд зазначає, що оспорюваний наказ за своєю правовою природою є індивідуальним актом застосування норм права (правозастосовчим актом індивідуальної дії), який після його виконання є таким, що вичерпав свою дію.

Вимоги про скасування актів індивідуальної дії можуть стосуватися виключно чинних нормативно-правових актів, адже задоволення такого позову має наслідком позбавлення такого акта юридичної сили (здатності до застосування).

Відтак, з моменту втрати чинності нормативно-правовий акт втрачає ознаку нормативності, залишаючись формою права лише в історичному значенні. Отже, акт індивідуальної дії, який вичерпав свою дію, є юридичним фактом, що відбувся в минулому та призвів до виникнення певних правових наслідків. Юридичні факти або події минулого не можуть бути скасовані судом чи іншим органом.

Таким чином позов про скасування акта індивідуальної дії, що вичерпав свою дію, задоволенню не підлягає як такий, що не може призвести до захисту прав позивача.

Суд бере також до уваги, що відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб"єкта владних повноважень.

Отже, до адміністративних судів можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Із наведених правових норм вбачається, що позивач на власний розсуд визначає, чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень. Проте, ці рішення, дії або бездіяльність повинні бути такими, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин.

Таким чином, предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов'язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

За таких обставин суд дійшов висновку, що адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 241, 243-249 КАС,

вирішив:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 28 грудня 2017 р.

Суддя Ковбій О.В.

кат. 5.1.2