Справа № 295/14880/17
Суддя: Гумен Н. В.
Дата ухвалення: 2017-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15.12.2017 року м. Житомир

Суддею Богунського районного суду м. Житомира Гумен Н.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 295/14880/17 за позовом ОСОБА_1 (вул. Західна, 86, м. Житомир, 10006) до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (вул. Ольжича, 7 м. Житомир, 10003) про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувшись до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, просить визнати неправомірною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 та зобов'язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1, починаючи з березня 2013 року, врахувавши в розрахунок, з якого призначається пенсія, матеріальну допомогу в сумі 27740 грн., разову премію в сумі 1000 грн. та виплатити недоплачену з березня 2013 року пенсію.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено, що з березня 2013 року він являється пенсіонером МВС України, перебуває на пенсійному обліку в головному Управлінні Пенсійного фонду України в Житомирській області та отримує довічну щомісячну пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». У жовтні 2017 року дізнався, що відповідачем при призначенні пенсії не було враховано всіх видів грошового забезпечення, з яких була нарахована пенсія. 09.11.2017 р. позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області з заявою про необхідність проведення перерахунку з дня призначення пенсії, а саме з березня 2013 року. Листом відповідача № 2795/Д-ІІ від 08.12.2017 було відмовлено в проведенні перерахунку з підстав того, що грошова допомога на оздоровлення, матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань та разова премія не є щомісячними додатковими видами грошового забезпечення, а тому не можуть бути враховані до складу грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія. Такі дії відповідача вважає протиправними, такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим КАС України викладено в новій редакції.

Згідно пп.12 п.1 Розділу VII Перехідних Положень КАС України в новій редакції заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. .

Відповідно до ч.ч. 3-4 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обовязки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Водночас, згідно п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту.

Згідно ж усталеної прецедентної практики ЄСПЛ закон повинен бути прогнозованим для учасників провадження.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією КАС України, в частині у якій вони не встановлюють нових обовязків, скасовують чи звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи обмежують їх використання.

У позовній заяві міститься клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його участі.

Суд вважає таке клопотання позивача необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 6 ч. 6 ст. 12 КАС України визначено, що справами незначної складності є справи щодо, серед іншого, оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч. ч. 3-4 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах :щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб'єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п'ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на предмет позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 257 КАС України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Відповідно до частин 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Пунктом 2 ч. 1 статті 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообовязковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Отже, враховуючи те, що ст. 263 КАС України передбачає розгляд таких справи у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи), характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про проведення судового засідання з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду згідно КАС України в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 12, 257, пп. 12 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень КАС України,

постановив:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, передбаченого статтями 257-263 КАС України.

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про проведення судового засідання за його участю.

Встановити відповідачу пятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Встановити позивачу пятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу пятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Розяснити учасникам справи, що відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше пяти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 262 КАС України).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/assignments/.

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя