Справа № 805/3362/17-а
Суддя: Тарасенко І.М.
Дата ухвалення: 2017-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2017 р. Справа № 805/3362/17-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Тарасенка І.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування вимоги, зобовязання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування вимоги, зобовязання вчинити певні дії.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 13 листопада 2017 року відкрито провадження у справі.

23.11.2017 року представником позивача надіслано на адресу суду клопотання про зупинення провадження по зазначеній справі, у звязку з необхідністю часу для формування та надання на огляд суду документів, що підтверджують правомірність заявлених позовних вимог.

Ухвалою суду від 23.11.2017 року клопотання представника позивача задоволено та провадження по справі зупинено.

Ухвалою суду від 18.12.2017 року поновлено провадження по зазначеній справі.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що позивачем отримано від Дніпропетровьского управління офісу великих платників податків ДФС вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 15.08.2017 року № Ю-53-17, якою платника єдиного внеску зобовязано сплатити борг у розмірі 26515000, 49 грн., штраф у розмірі 5394675,37 грн. та пеню у розмірі 1668621,81 грн., загалом 33578297,67 грн.

Отже, позивач вважає дані вимоги такими, що не відповідають чинному законодавству та порушують його права. Просив визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 15.08.2017 року № Ю-53-17 Дніпропетровського управління офісу великих платників податків державної фіскальної служби; зобовязати офіс великих платників податків державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків державної фіскальної служби зарахувати сплачені приватним акціонерним товариством «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» з 01.01.2016 року грошові кошти в рахунок погашення єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування згідно з призначенням платежу; зобовязати офіс великих платників податків державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків державної фіскальної служби виключити з інтегрованої картки Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» заборгованість (недоїмку) з єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування у розмірі 26515000 грн. 49 коп.

Представник позивача через канцелярію суду надав клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження без його участі, а також додаткові докази на підтвердження заявлених позовних вимог.

Представник відповідача зявився до суду, про місце, дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Таким чином, на підставі ст. 205 КАС України судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Позивач приватне акціонерне товариство «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» зареєстроване у якості юридичної особи, ідентифікаційний код: 05508186 місцезнаходження: 85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, 1, про що зазначено у відомостях з Єдиного державного реєстру, безоплатний доступ до яких забезпечується на підставі Порядку надання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 10.06.2016 р. № 1657/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10 червня 2016 р. за № 839/28969.

Позивач здійснює свою господарську діяльність за адресою: 85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, 1.

Сертифікатом (висновком) про настання обставин не переробної сили від 05.09.2014 року № 2890/05-4 Торгово-промислова палата України відповідно до п.п. 102.6-102.7 ст. 102 Податкового кодексу України, на підставі наданих документів засвідчила позивачу настання обставин непереборної сили при здійсненні господарської діяльності на території Донецької області та дотриманні законодавчих актів України, які стосуються сплавлення та сплати податків та обовязкових платежів. На момент видачі сертифікату (висновку) Торгово-промислової палати України обставини непереборної сили тривали та дату закінчення їх терміну встановити було неможливо.

15 серпня 2017 року відповідачем складено вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-53-17 на суму недоїмки з єдиного внеску, пені та штрафів у загальному розмірі 33578297,67 грн. Вимога складена станом на 31.07.2017 р.

Відповідно до зазначених вимог, Відповідач вимагає від приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу», оплатити суму недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, штраф те пеню, та що згідно цих вимог за даними контролюючого органу складає станом на 31.07.2017 року 33578297,67 грн. (з яких недоїмка складає 26515000,49 грн., штрафи 5394675,37 грн., пеня 1668621,81 грн.

Суд зазначає, що при формуванні вимоги контролюючий орган не визначає платнику суму єдиного внеску до сплати, оскільки такі суми попередньо визначаються на підставі відповідної звітності або рішень. Фактично, вимога формується внаслідок наявності в картці платника відомостей про нараховані суми єдиного внеску, у тому числі нараховані самим платником, але не сплачені у встановлений ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» строк.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, статті 94 Податкового кодексу України (надалі ПК України) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно до приписів підпункту 16.1.4. пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов'язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Спеціальним законом, що регулює спірні правовідносини є Закон України від 08 липня 2010 року №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування».

Згідно з п. 1 та п. 12 ч. 2 ст. 6 Закону України від 08 липня 2010 року № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» передбачено, що платник єдиного внеску зобов'язаний: своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок; виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

Суд зазначає, що приватне акціонерне товариство «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» є платником єдиного внеску згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування».

За приписами абзаців першого та другого ч. 8 ст. 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» встановлено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов'язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону визначено, що недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Законом України № 1669-VII від 02.09.2014 р. «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», який набрав чинності 15.10.2014 р., у Законі України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування» розділ VIII «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 9-3 (у наступному 9-4) такого змісту:

9-3. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування», які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обовязків, визначених частиною другою статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування», на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обовязків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу».

Статтею другою Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» передбачено, що на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція.

Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобовязані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.

Спірним питанням даної справи є не виникнення податкового боргу, а прийняття та виставлення контролюючим органом позивачу, який здійснює діяльність в зоні проведення антитерористичної операції, податкової вимоги.

Спеціальним законодавством стосовно справляння податків, зборів та єдиного внеску на час проведення АТО встановлено, що позивач, який зареєстрований в зоні проведення АТО, звільнений від сплати поточних зобовязань зі сплати єдиного внеску виходячи з наступного.

Указом Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» та розпочато проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей.

Тимчасові заходи для забезпечення підтримки субєктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення визначає Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року № 1669-VІІ (далі по тексту Закон № 1669).

Як раніше було зазначено судом, Законом України № 1669-VІІ внесено зміни до Закону України «Про збір та обік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», зокрема, розділ VIII Прикінцеві та перехідні положення доповнено пунктами 9-3 та 9-4 такого змісту:

Тимчасово на період дії особливого правового режиму, визначеного Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», зупиняється застосування до платників єдиного внеску із місцезнаходженням (місцем проживання) на тимчасово окупованій території України норм статей 25 і 26 цього Закону.

Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обов'язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Розпорядженням від 02 грудня 2015 року № 1275-р Кабінет Міністрів України затвердив перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. Підпунктами 10 пункту 2 додатку до вказаного розпорядження м. Добропілля, віднесено до переліку населених пунктів, на території яких проводилася антитерористична операція.

Як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» було зареєстровано за адресою: 85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, 1, відповідно до пп. 10 п. 2 Розпорядження Кабінету Міністрів України № 1275-р м. Добропілля входить до зазначеного переліку.

З викладених підстав, внесені Законом України № 1669 зміни до Закону № 2464 звільняють від сплати єдиного внеску субєктів господарювання, які здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, оскільки на час розгляду даної справи Президентом України не приймався указ про завершення проведення антитерористичної операції, тобто період проведення АТО триває. Крім того, відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обовязків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Пунктом 28 розділу І Закону України від 24 грудня 2015 року № 911-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», який набрав чинності з 01.01.2016р., виключено підпункт 8 пункту 4 статті 11 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», але положення пп. 8 п. 4 ст. 11 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» були реалізовані шляхом внесення відповідних змін до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», а змін безпосередньо до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» щодо виключення (або викладення в новій редакції тощо) п. 9-4 розділу VIII цього Закону не було внесено.

Тобто, положення пп. 8 п. 4 ст. 11 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» після набрання ними чинності стали невідємною складовою Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», а сам пп. 8 п. 4 ст. 11 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» вичерпав свою функцію. Аналогічний підхід застосовано Конституційним Судом України в ухвалі від 05.02.2008 р. справа № 2-1/2008.

Оскільки на момент прийняття спірної вимоги п. 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» не був скасований та зміни до нього не були внесені, він продовжував свою дію.

Аналогічного висновку дійшов Вищий адміністративний суд України в ухвалах від 18.10.2016р. № К/800/27504/16, від 17.01.2017р. № К/800/34798/16, від 11.01.2017 р. № К/800/396/17.

Крім того, у листі Комітету з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення Верховної Ради України № 04-34/17-20 (192377) від 05.08.2016 р., повідомляється про чинну редакцію Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» з урахуванням п. 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення».

Отже, позивач є звільненим від сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, дії контролюючого органу з предявлення за оскаржуваними вимогами суми недоїмки, нарахованого штрафу та пені є такими, що суперечать вимогам чинного законодавства.

Щодо вимог позивача про зобовязання відповідача зарахувати сплачені приватним акціонерним товариством «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» з 01.01.2016 року грошові кошти в рахунок погашення єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування згідно з призначенням платежу та зобовязання відповідача виключити з інтегрованої картки Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» заборгованість (недоїмку) з єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування у розмірі 26515000 грн. 49 коп., то суд вважає їх не доведеними.

Крім того, суд, зауважує, що належним та достатнім способом захисту позивача є саме визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 15.08.2017 року № Ю-53-17 Дніпропетровського управління офісу великих платників податків державної фіскальної служби.

Відповідно до статі 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, на підтвердження позовних вимог позивачем не у повному обсязі доведено належними та допустимими доказами правомірність заявлених позовних вимог.

Отже, з огляду на вищевикладене суд вважає, що позовні вимоги приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати субєкта владних повноважень на правничу допомогу адвокатам та сплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 77, 78, 139, 205, 242, 246, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» (85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, 1 до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (04119, м. Київ, вул.. Дегтярівська, 11 Г) про визнання протиправною та скасування вимоги, зобовязання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 15.08.2017 року № Ю-53-17 Дніпропетровського управління офісу великих платників податків державної фіскальної служби.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути на користь приватного акціонерного товариства «ДТЕК ОСОБА_1 Донбасу» (85000, Донецька область, м. Добропілля, вул. Київська, 1, ) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Дніпропетровського управління офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (04119, м. Київ, вул.. Дегтярівська, 11 Г, ) суму судових витрат у розмірі 503674 (пятсот три тисячі шістсот сімдесят чотири) гривень 45 коп.

Рішення набирає законної сили у строк та у порядку, що визначений статтею 255 КАС України, і може бути оскаржене до Донецького апеляційного адміністративного суду у строки, що визначені статтею 295 КАС України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Тарасенко І.М.