Справа № 802/4358/13-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

12 грудня 2017 р. Справа № 802/4358/13-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика Віталія Володимировича,

за участю:

секретаря судового засідання: Медвідь І.О.,

представників відповідача: ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ТОВ "МВЛ", ТОВ "Мегаспорт", ТОВ "МС 22", ТОВ "МС 59", ТОВ "СВБ" до Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Вінницької області Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень

в с т а н о в и в :

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ТОВ "МВЛ", ТОВ "Мегаспорт", ТОВ "МС 22", ТОВ "МС 59", ТОВ "СВБ" до Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Вінницької області Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень.

Ухвалою суду від 08.04.2015 року провадження у справі № 802/4358/13-а зупинено до надходження результатів експертизи до суду.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 08 грудня 2015 року адміністративну справу прийнято до провадження судді Дончика В.В.

Ухвалою судді від 04.07.2016 року провадження у вказаній адміністративній справі поновлено та призначено до судового розгляду.

В судові засідання, призначені на 13.07.2016 року, 14.09.2016 року, 03.05.2017 року, 19.07.2017 року та 12.12.2017 року представники позивачів не з'являлись. Про час, місце та дати судових засідань, у які не з'являлись представники позивачів, останні повідомлялись завчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованою кореспонденцією на адреси реєстрації юридичних осіб відповідачів ТОВ "МВЛ", ТОВ "Мегаспорт", ТОВ "МС 22", ТОВ "МС 59", ТОВ "СВБ" (а.с. 170 т. 5, а.с. 183 т. 5, а.с. 187 т. 5, а.с. 191 т. 5, а.с. 195 т. 5, а.с. 164 т. 6, а.с. 168 т. 6, а.с. 172 т. 6, а.с. 176 т. 6, а.с. 180 т. 6, а.с. 143 т. 7, а.с. 144 т. 7, а.с. 146 т. 7, а. с. 150 т. 7, а. с. 154, т. 7, а. с. 194 т. 7, а.с. 198 т. 7, а.с. 202, т. 7, а.с. 206 т. 7, а.с. 210 т. 7, а. с. 228 т. 7, а. с. 229, т. 7, а.с. 230 т. 7, а.с. 231 т. 7, а.с. 232 т. 7)) та шляхом надсилання тексту повістки телефонограмою, про що секретарем судового засідання складалась відповідна довідка (а.с. 161 т. 6).

При цьому суд зауважує, що клопотань про неможливість прибуття в судове засідання, призначене на 12.12.2017 року, або відкладення розгляду справи від представників позивачів до суду не надходило, належного представника не направлено.

У судовому засіданні судом поставлено на розгляд питання про можливість розгляду адміністративної справи у відсутність представників позивачів.

Представники відповідача в судовому засіданні з даного приводу зазначили, що неявка представників позивачів у судове засідання є повторною, з огляду на що просили залишити адміністративний позов без розгляду

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно частини другої статті 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи (ст. 120 КАС України), повідомлення суд про неможливість прибуття в судове засідання (ст. 40 КАС України), дотримання процесуальних строків.

Адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом (ч. 1 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов'язки, які пов'язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов'язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов'язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв'язку із виконанням тих обов'язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Безпідставна неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суд про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов'язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Згідно із частиною 2 статті 40 КАС України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, які не можуть з поважних причин прибути до суду зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Оскільки до суду від представників позивачів не надходило інформації, а саме заяв та клопотань про поважність неможливості прибуття в судове засідання або про розгляд справи за їх відсутності, та зазначені відомості не містяться в матеріалах справи, суд вважає, що вжив всі можливі від нього заходи щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.

Так, суд зауважує на тому, що розглянути справу і винести законне та обґрунтоване рішення суд може тільки у випадку прийняття участі в судовому засіданні всіма учасниками адміністративного процесу. Тому суди повинні приймати достатні міри та заходи щодо своєчасного повідомлення усіх учасників про розгляд справи та прибуття їх у судове засідання.

З огляду на неналежне ставлення позивача до представлення своїх інтересів, суд дійшов висновку, що своєю неодноразовою неявкою у судові засідання до Вінницького окружного адміністративного суду, представники позивача проявили недобросовісну правову поведінку.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров'ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними. Тож поважність причини неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин.

Враховуючи наведене та беручи до уваги думку представників відповідача стосовно повторної неявки представників позивачів у судові засідання, а також відсутність доказів поважності такої неявки, суд приходить до висновку про визнання неявки представників позивачів неповажною.

Процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду. Так, в силу ч. 3 ст. 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду на підставі п.4 ч. 1 ст. 155 КАС України, оскільки має місце повторна неявка позивача у судове засідання без поважних причин та без наявності заяв про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, суд вважає за необхідне роз'яснити позивачу, що особа позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ТОВ "МВЛ", ТОВ "Мегаспорт", ТОВ "МС 22", ТОВ "МС 59", ТОВ "СВБ" до Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Вінницької області Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Дончик Віталій Володимирович