Справа № 826/7766/17
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 грудня 2017 року № 826/7766/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії: головуючого судді Качура І.А., суддів Келеберди В.І., Федорчука А.Б., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом дочірнього підприємства «Агроцентр Єврохім-Україна» до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору: акціонерне товариство «Мінерально-хімічна компанія «ЄвроХім», акціонерне товариство «Новомосковська акціонерна компанія «Азот», акціонерне товариство «Невинномизький Азот», публічне акціонерне товариство «АЗОТ», публічне акціонерне товариство «Концерн Стирол», приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот», публічне акціонерне товариство «РІВНЕАЗОТ» про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось дочірнє підприємство «Агроцентр Єврохім-Україна» (далі також - ДП «Агроцентр Єврохім-Україна», позивач) з адміністративним позовом до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі також - Комісія, МКМТ, відповідач-1) та Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (далі також -Міністерство, МЕРТ, відповідач-2), в якому позивач просить:

1. Визнати протиправними дії МЕРТ по складанню та направленню до Комісії Звіту про результати проведення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації, на підставі якого було прийнято рішення № АД-371/2017/4411-05 від 13 квітня 2017 року «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації»;

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії № АД-371/2017/4411-05 від 13 квітня 2017 року «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації»;

3. Зобов'язати Комісію прийняти рішення про відмову в порушенні проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації та припинення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації.

Позовні вимоги обґрунтовано безпідставністю здійснення проміжного перегляду антидемпінгових заходів та порушенням порядку здійснення такого перегляду, що, на думку позивача, є підставою для задоволення позовних вимог у тому вигляді, в якому вони кладені в адміністративному позові.

Відповідачі заперечували щодо задоволення позову з підстав, викладених у письмових запереченнях, що долучені до матеріалів справи.

Під час розгляду справи, до участі у ній в якості третіх осіб, які заявляють самосійні вимоги на предмет спору, були залучені акціонерне товариство «Мінерально-хімічна компанія «ЄвроХім», акціонерне товариство «Новомосковська акціонерна компанія «Азот», акціонерне товариство «Невинномизький Азот», публічне акціонерне товариство «АЗОТ», публічне акціонерне товариство «Концерн Стирол», приватне акціонерне товариство «Сєвєродонецьке об'єднання Азот», публічне акціонерне товариство «РІВНЕАЗОТ». При цьому, ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол» та ПАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» були подані письмові заперечення проти адміністративного позову.

Під час розгляду справи в судовому засіданні 15 листопада 2017 року суд, на підставі вимог статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), перейшов до її розгляду в подальшому у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані представниками сторін документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

21 травня 2008 року МКМТ прийняло Рішення № АД-176/2008/143-47, яким строком на п'ять років застосувало остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації (далі також - РФ).

Розмір ставок остаточного антидемпінгового мита становив:

- для експортера ВАТ «Дорогобуж» - 9,76 %;

- для експортера ВАТ «МХК «ЄвроХім» - 10,78 %;

- для інших експортерів - 11,91 %.

13 січня 2010 року МКМТ прийняло рішення № АД-224/2010/4403-47, яким строком на три місяці зупинило дію антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з РФ з огляду на необхідність врахування національних інтересів.

12 травня 2010 року МКМТ прийняло рішення АД-232/2010/4403-33, яким строком на шість місяців зупинило дію антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з РФ з огляду на необхідність врахування національних інтересів.

25 жовтня 2010 року МКМТ прийняло рішення № АД-245/2010/4403-47, яким скасувало в частині, що стосується ВАТ «МХК «ЄвроХім» Рішення МКМТ № АД-176/2008/143-47 та встановило для ВАТ «МХК «ЄвроХім» ставку антидемпінгового мита - 0%.

24 травня 2013 року МКМТ прийняло рішення № АД-294/2013/4423-06, яким порушило перегляд антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) з РФ у зв'язку із закінченням строку їх застосування.

02 липня 2013 року МКМТ прийняло рішення № АД-296/2013/4423-06, яким порушило проміжний перегляд антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) з РФ.

01 липня 2014 року МКМТ прийняло рішення № АД-315/2014/4421-06, яким строком на п'ять років змінило та продовжило антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з РФ.

Розмір ставок антидемпінгового мита був змінений:

- для експортера ВАТ «Дорогобуж» - 20,51 %;

- для експортера ВАТ «МХК «ЄвроХім» - 36,03 %;

- для інших експортерів та загалом для РФ - 36,03 %.

13 квітня 2017 року МКМТ прийняло оскаржуване рішення № АД-371/2017/4411-05, яким порушило проміжний перегляд антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) з РФ (далі також - проміжний перегляд).

Оцінюючи подані учасниками розгляду справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивачів виходячи з наступного.

Відповідно до вимог статті 18 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», антидемпінгові заходи застосовуються згідно з відповідним рішенням Комісії протягом строку та у розмірі, необхідному для усунення демпінгу, що заподіює шкоду.

Рішення про застосування антидемпінгових заходів втрачає чинність через п'ять років від дати їх застосування або через п'ять років від дати винесення Комісією останнього рішення про перегляд антидемпінгових заходів, результатом якого було встановлення факту наявності демпінгу та шкоди, у разі, якщо під час цього перегляду Комісією не було зроблено висновки про те, що закінчення дії антидемпінгових заходів сприятиме продовженню дії або поновленню демпінгу та заподіянню шкоди.

Вимоги статей 12 і 13 цього Закону, за винятком встановлених ними строків, поширюються на порядок перегляду антидемпінгових заходів, який здійснюється відповідно до статей 18 - 23 цього Закону.

У разі, якщо під час перегляду антидемпінгових заходів Міністерство робить позитивний або негативний висновок щодо наявності демпінгу та (або) шкоди, Міністерство готує звіт з відповідними пропозиціями та передає його Комісії. На підставі цього звіту Комісія може прийняти одне з таких рішень:

1) анулювати або продовжити антидемпінгові заходи відповідно до статті 19 цього Закону;

2) анулювати, продовжити або змінити антидемпінгові заходи відповідно до статей 20 і 21 цього Закону.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», комісія може переглядати необхідність продовження застосування антидемпінгових заходів на підставі обґрунтованої вимоги органу виконавчої влади в країні імпорту, експортера, імпортера або національного товаровиробника за умови, що від дати застосування остаточних антидемпінгових заходів пройшов строк не менше одного року. Така вимога повинна подаватися Міністерству та містити достатні докази та обґрунтування необхідності проміжного перегляду.

Проміжний перегляд порушується за умов, що вимога містить достатні докази того, що:

1) продовження дії антидемпінгових заходів вже не є необхідним для запобігання демпінгу;

2) та (або) продовження або поновлення заподіяння шкоди є малоймовірним у разі, коли антидемпінгові заходи будуть анульовані чи змінені;

3) або застосовані антидемпінгові заходи не є або не будуть достатніми для запобігання демпінгу, який заподіює шкоду.

У процесі перегляду, що проводиться відповідно до цієї статті, Міністерство вивчає, зокрема, такі питання:

1) чи значно змінилися обставини, які стосуються демпінгу та шкоди;

2) чи дали антидемпінгові заходи очікувані результати та чи має місце запобігання шкоді, заподіяння якої раніше було встановлено відповідно до статті 10 цього Закону.

При прийнятті остаточного рішення Комісією враховуються всі належно обґрунтовані докази, що стосуються цього перегляду.

При цьому, відповідно до ч. 1 статті 12 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», розслідування з метою встановлення наявності та впливу демпінгу, про який стверджується, що він має місце, а також величини демпінгової маржі розпочинається Міністерством з порушення антидемпінгової процедури за скаргою, поданою національним товаровиробником або від його імені, за винятком випадку, передбаченого у частині восьмій цієї статті.

Водночас, відповідно до вимог статті 1 вказаного Закону, антидемпінгові заходи - попередні або остаточні заходи, що застосовуються відповідно до цього Закону під час або за результатами антидемпінгового розслідування, демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару. В той час, як товар, який є об'єктом розслідування - це товар, імпорт якого в країну імпорту є об'єктом антидемпінгового розслідування та який визначається таким у відповідному повідомленні про порушення та проведення цього розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 травня 2008 року МКМТ прийняло Рішення №АД-176/2008/143-47 про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну товару, що має наступний опис: назва «нітрат амонію (аміачна селітра)», характеристики «марки Б - NH4NO3, що виробляється відповідно до ГОСТ 2-85 (сумарна масова частка нітратного і амонійного азоту в перерахунку на азот у сухій речовині становить не менше 34 відсотків)» та класифікаційний код УКТЗЕД « 3102 30 90 00». Розмір ставки антидемпінгового мита для ВАТ «МХК «ЄвроХім» склав - 10,78 % (далі - Антидемпінгові заходи 2008).

Відповідно до Міністерства економіки України про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації від 13 травня 2008 року, в ході проведення антидемпінгового розслідування вся інформація заявниками надавалася по аміачній селітрі марки Б, у зв'язку з чим всі дослідження МЕРТ проводило виключно по товару - аміачна селітра марки Б.

Тобто товаром, що був об'єктом Антидемпінгового розслідування у 2008 році та до якого були застосовані антидемпінгові заходи 2008 був нітрат амонію (аміачна селітра) марки Б - NH4NO3, що виробляється відповідно до ГОСТ 2-85 (сумарна масова частка нітратного і амонійного азоту в перерахунку на азот у сухій речовині становить не менше 34 відсотків) та класифікується згідно з УКТЗЕД за кодом 3102 30 90 00.

01 липня 2014 року за результатами двох антидемпінгових переглядів (проміжного та у зв'язку із закінченням строку їх застосування) МКМТ прийняло Рішення № АД-315/2014/4421-06, яким дію антидемпінгових заходів було змінено та продовжено щодо імпорту в Україну товару, що має такий чітко визначений опис: назва «нітрат амонію (аміачна селітра)», характеристики «марки Б - NH4NO3, що виробляється відповідно до ГОСТ 2-85 (сумарна масова частка нітратного і амонійного азоту в перерахунку на азот у сухій речовині становить не менше 34 відсотків)» та класифікаційний код УКТЗЕД « 3102 30 90 00».

Відповідно до матеріалів Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, надіслані за підсумком проведення переглядів антидемпінгових заходів (проміжного та у зв'язку із закінченням строку їх застосування) щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації від 25 червня 2014 року, товаром, що є об'єктом антидемпінгових переглядів (проміжного та у зв'язку із закінченням строку їх застосування) є нітрат амонію (аміачна селітра) марки Б - NH4NO3, що виробляється відповідно до ГОСТ 2-85 (сумарна масова частка нітратного і амонійного азоту в перерахунку на азот у сухій речовині становить не менше 34 відсотків) та класифікується згідно з УКТЗЕД за кодом 3102 30 90 00.

Тобто, як і в 2008 році, товаром, що був об'єктом антидемпінгових переглядів у 2014 році та до якого були застосовані антидемпінгові заходи був нітрат амонію (аміачна селітра) марки Б - NH4NO3, що виробляється відповідно до ГОСТ 2-85 (сумарна масова частка нітратного і амонійного азоту в перерахунку на азот у сухій речовині становить не менше 34 відсотків) та класифікується згідно з УКТЗЕД за кодом 3102 30 90 00.

Водночас, 13 квітня 2017 року МКМТ прийняло рішення № АД-371/2017/4411-05, яким порушило проміжний перегляд антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) з РФ.

При порушенні проміжного перегляду у 2017 році МКМТ, як і в 2014 році, керувалося положеннями наведеної вище статті 20 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», яка передбачає можливість проведення перегляду застосованих антидемпінгових заходів.

З огляду на те, що антидемпінгові заходи, застосовані у 2008 та 2014 роках, застосовані щодо імпорту в Україну товару, що має опис: аміачна селітра марки Б за кодом 3102 30 90 00, то відповідно в ході проміжного перегляду 2017 може переглядатися виключно дія антидемпінгових заходів щодо такого товару, адже товаром перегляду, виходячи з системного аналізу наведених вище правових положень Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», може бути лише товар, що був об'єктом антидемпінгового розслідування та є об'єктом застосування антидемпінгових заходів, тобто аміачна селітра марки Б за кодом 3102 30 90 00.

Разом з тим, МЕРТ при наданні документів в рамкам проміжного перегляду у 2017 році визначило товаром, що є об'єктом перегляду - нітрат амонію (аміачна селітра) та суміші нітрату амонію з карбонатом кальцію, що можуть класифікуватись за кодами УКТЗЕД 3102 30 та 3102 40.

Відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) визначені МЕРТ шестизначні коди УКТЗЕД 3102 30 та 3102 40 є загальними та включають в себе восьмизначні коди УКТЗЕД 3102 30 10 00, 3102 30 90 00 та 3102 40 10 00, 3102 40 90 00 відповідно.

Тобто МЕРТ доповнило опис товару 3102 30 90 00, до якого були початково застосовані антидемпінгові заходи, трьома новими товарними кодами - 3102 30 10 00, 3102 40 10 00, 3102 40 90 00 - до яких не застосовані антидемпінгові заходи 2008 - 2014 років, та які не досліджувались в ході антидемпінгових розслідувань у відповідні роки.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, жодне правове положення профільного Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» або іншого нормативно-правового акту не надає право відповідачам здійснювати доповнення існуючого опису товару новим товаром та/або проводити проміжний перегляд щодо товару, який не є об'єктом застосування антидемпінгових заходів.

Так, відповідно до ч. 1 статті 20 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», Комісія може переглядати необхідність продовження застосування антидемпінгових заходів. Проміжний перегляд порушується за умов, що вимога містить достатні докази того, що застосовані антидемпінгові заходи не є або не будуть достатніми для запобігання демпінгу, який заподіює шкоду.

Тобто проміжний перегляд, що мав місце у 2017 році може вирішувати питання щодо необхідність продовження застосування антидемпінгових заходів, визначених у 2008-2014 роках виключно щодо товару, який є об'єктом застосування таких заходів - аміачна селітра марки Б за кодом 3102 30 90 00, і в той же час не може переглядати заходи, які не були до цього застосовані, і відповідно досліджувати товар, який не досліджувався в ході антидемпінгових розслідувань 2008 - 2014 років.

Таким чином, безпідставно розпочавши проміжний перегляд у 2017 році на підставі даних щодо товару, до якого не застосовані антидемпінгові заходи, відповідачі порушили вимоги Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту».

В контексті наведеного, суд зазначає, що для обґрунтування недостатності застосування до товару за кодом 3102 30 90 00 антидемпінгових заходів треті особи, а саме, ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ», на підставі заяви яких відповідачами і були вчинені оскаржувані дії та прийняте оскаржуване рішення «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації», посилаються на те, що імпортери цього товару з РФ: по-перше, збільшили постачання товару за кодом 3120 40 90 00 чим змінило структуру імпорту товару за кодом 3102 30 90 00, та, по-друге, під виглядом товару за кодом 3120 40 90 00 завозить товар за кодом 3102 30 90 00, чим ухиляється від дії антидемпінгових заходів, застосованих у 2014 році.

Тобто, вказані треті особи, на підставі припущень про існування факту ухилення від сплати антидемпінгового мита, ініціювали порушення проміжного перегляду.

Однак, суд звертає увагу на те, що у відповідності до вимог Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», ухилення від сплати мита не може бути підставою для порушення проміжного перегляду, який передбачено його статтею 20, про що вже зазначалось, проте є підставою для порушення окремого антидемпінгового розслідування стосовно фактів ухилення від сплати антидемпінгового мита, що передбачено статтею 27 вказаного Закону, відповідно до ч.ч. 3, 4 якої «у разі, якщо заінтересована особа (заявник в антидемпінговому розслідуванні або орган виконавчої влади в країні імпорту) вважає, що існує факт ухилення від сплати антидемпінгового мита, ця особа подає Міністерству скаргу, в якій повинні міститися достатні докази наявності фактів, зазначених у частинах першій і другій цієї статті.

За скаргою, що подається відповідно до частини третьої цієї статті, на підставі відповідного рішення Комісії Міністерство проводить антидемпінгове розслідування стосовно фактів ухилення від сплати антидемпінгового мита».

Наведене, на думку колегії суддів, додатково підтверджує порушення відповідачами визначеного Законом України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» порядку врегулювання спірних правовідносин.

Позиція ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот», викладена ними в наданих запереченнях на адміністративний позов, про те, що приписи статті 27 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» в даному випадку не підлягають застосуванню судом визнаються неспроможними та оцінюються критично й з огляду на те, що третіми особами не було наведено ґрунтовних доказів правомірності застосування відповідачами у даному випадку вимог Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» щодо проміжного перегляду антидемпінгових заходів.

Крім того, при вирішенні даної справи суд враховує мотиви прийняття рішення Суду Європейського союзу від 10 вересня 2008 року у справі Т-348/05, який, серед іншого, встановив, що:

« 54. Сторони не оспорюють два питання. По-перше, Рада і заявник обґрунтовано згодні з тим, що неможливо, в рамках перегляду відповідно до Статті 11 (3) Основного регламенту, розширити опис товару охопленого існуючими заходами і, що такий перегляд не може привести до того, щоб ці заходи застосовувалися до товарів, які не підпадають під опис товару, що розглядається. По-друге, заявник та Рада, знову ж таки обґрунтовано, згодні, що товар охоплений Первинними регламентами та нові види товару, зазначені в Оскаржуваному регламенті [Регламент СЄС 2005] не те ж саме.

61. ... Важливо визначити, чи мала Рада повноваження, по результатам процесу перегляду відповідно до Статті 11 (3) Основного регламенту, застосовувати антидемпінгові заходи, які первісно накладені щодо товару, що розглядається, на такий товар, який включено до іншого виду товару.

62. На це питання має бути дана негативна відповідь. ... Тільки товари, що були об'єктом антидемпінгового розслідування можуть бути об'єктом антидемпінгових заходів, якщо буде встановлено, що товари, про які йде мова, експортуються в Євросоюз по ціні нижче ніж ціна на «аналогічний товар» в розумінні Статті 1 Основного регламенту. Відтак, оскільки встановлено, що нові види товару, зазначені в Оскаржуваному регламенту відрізняються від товару, що розглядається, в значенні Первинних регламентів, то неможливо ввести антидемпінгове мито на них без, в першу чергу, проведення розслідування з метою з'ясування, чи ці товари також є демпінговими на ринку Євросоюзу.

63. У такій ситуації для того, щоб з'ясувати, чи має місце демпінг, необхідно, відповідно до Статті 5 Основного регламенту, порівняти товар, що розглядається, незалежно від його компонентів, з аналогічним товаром, що продається на ринку країни-експортера. Точно так же, для того, щоб визначити, чи є шкода від імпорту, необхідно вивчити вплив цього імпорту на виробників аналогічного товару в Євросоюзі. Виробники товару, що розглядається, взяті в цілому, не обов'язково ті ж самі, що і виробники компонентів цього товару.

64. З усього вищевикладеного випливає, що Рада, уточнюючи, в рамках проміжного перегляду, опис товару, що розглядається, що міститься в Первинних розпорядженнях, з метою застосування існуючих заходів до товару, що розглядається, з урахуванням нових видів товару, згаданих в Оскаржуваному регламенту, вийшла за межі встановлені Основним регламентом для цієї процедури. Застосування існуючих заходів до нових видів товару, зазначених у Оскаржуваному регламенті - ці товари, як такі, і товари, що розглядаються, зазначені в Первинних регламентах не вважаються аналогічними товарами - являє собою порушення Статті 11 (3) Основного регламенту.

65. ... Відповідно, Оскаржуваний регламент [Регламент ЄС 2005] повинен бути скасований ...».

Тобто, існуючий на сьогодні досвід Європейського союзу свідчить про недопущення в рамках перегляду уточнення опису товару, що є об'єктом застосування антидемпінгових заходів, новим видом товару, що не був об'єктом таких антидемпінгових заходів, що мало місце у досліджуваних правовідносинах.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що таким рішенням Європейського союзу був скасований Регламент Ради ЄС № 945/2005 від 21 червня 2005 року, на який треті особи (ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ») посилались у своїй вимозі про необхідність порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заході, на підставі якої були вчинені оскаржувані дії та прийняте оскаржуване рішення.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 2 статті 20 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», яка підлягає застосуванню до спірних правовідносин, проміжний перегляд порушується за умов, що вимога містить достатні докази того, що застосовані антидемпінгові заходи не є або не будуть достатніми для запобігання демпінгу, який заподіює шкоду.

Тобто, МЕРТ при проведенні антидемпінгової процедури, а Комісія при порушенні проміжного перегляду, мали пересвідчитись в тому, що у вимозі ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ» достатньо доказів того, що застосовані антидемпінгові заходи щодо імпорту товару за кодом 3102 30 90 00 не є/не будуть достатніми для запобігання демпінгу/шкоди.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, вимога заявників не містить таких доказів. Наведені ж у вимозі обставини свідчать про зворотне - застосовані антидемпінгові заходи щодо імпорту Товару 3102 30 90 00 стали достатніми та змінили обставини, які стосуються демпінгу та шкоди. Зокрема, вказується, що: «... протягом 2013 - 2016 рр. спостерігалося зменшення обсягів імпорту в Україну нітрату амонію, що класифікується за кодом УКТЗЕД 3102 30 ...», «... після застосування Антидемпінгових заходів 2014 р. обсяги імпорту нітрату амонію (УКТ ЗЕД 3102 30) з РФ скоротилися на 230 тис. тонн. ...».

Тобто ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ» самі фактично наголошують на тому, що застосовані антидемпінгові заходи щодо імпорту товару за кодом 3102 30 90 00 призвели до очікуваних результатів - зменшення обсягів імпорту в Україну такого товару.

Таким чином, МЕРТ не мало правових підстав рекомендувати порушувати проміжний перегляд, а МКМТ не мало правових підстав для порушення такого проміжного перегляду щодо товару за кодом 3102 30 90 00, оскільки заявники у своїй вимозі не навели жодного доказу того, що застосовані до товару за кодом 3102 30 90 00 антидемпінгові заходи не є/не будуть достатніми для запобігання демпінгу/шкоди.

При цьому суд повторно наголошує на безпідставності доводів заявників та, відповідно, відповідачів, що з ними погодились, про необхідність включення до проміжного перегляду антидемпінгових заходів питання їх поширення на товар з кодом 3120 40 90 00, з огляду на мотиви, що були наведені вище.

Беручи до уваги наведене вище, суд вважає такими, що підлягають задоволенню, позовні вимоги позивача про визнання протиправними дії МЕРТ по складанню та направленню до Комісії Звіту про результати проведення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації, на підставі якого було прийнято рішення № АД-371/2017/4411-05 від 13 квітня 2017 року «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації», та визнання протиправним та скасування такого рішення Комісії.

Відповідно до ч. 3 статті 18 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», вимоги статей 12 і 13 цього Закону, за винятком встановлених ними строків, поширюються на порядок перегляду антидемпінгових заходів, який здійснюється відповідно до статей 18 - 23 цього Закону.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 9, 11 статті 12 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», розслідування з метою встановлення наявності та впливу демпінгу, про який стверджується, що він має місце, а також величини демпінгової маржі розпочинається Міністерством з порушення антидемпінгової процедури за скаргою, поданою національним товаровиробником або від його імені, за винятком випадку, передбаченого у частині восьмій цієї статті.

Після отримання скарги, поданої відповідно до вимог частин першої - третьої цієї статті, Міністерство порушує антидемпінгову процедуру, в ході якої розглядає докази, що містяться у скарзі, з метою визначення, чи є ці докази достатніми для порушення антидемпінгового розслідування відповідно до частини одинадцятої цієї статті.

У процесі антидемпінгової процедури Міністерство водночас розглядає докази наявності демпінгу та шкоди, які містяться у скарзі, оцінює їх достатність та обґрунтованість з метою прийняття рішення про порушення антидемпінгового розслідування або про відмову в його порушенні.

Міністерство подає Комісії звіт про результати проведення антидемпінгової процедури.

У разі, якщо Комісія за поданням Міністерства приймає рішення про припинення антидемпінгової процедури у зв'язку з недостатністю доказів для обґрунтування скарги, Комісія доручає Міністерству повідомити заявника про таке рішення в 45-денний строк від дати подання скарги до Міністерства.

Як було встановлено судом, вимога ПАТ «АЗОТ», ПАТ «Концерн Стирол», ПрАТ «Сєвєродонецьке об'єднання Азот» та ПАТ «РІВНЕАЗОТ» не містить достатніх доказів того, що застосовані антидемпінгові заходи щодо імпорту товару, який є об'єктом розслідування, не є/не будуть достатніми для запобігання демпінгу/шкоди, з огляду на це Комісія була зобов'язана прийняти рішення про відмову у порушенні проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з РФ та припинення антидемпінгової процедури. Відповідно, обґрунтованими вбачаються відповідні вимоги позивача.

Оцінюючи обставини того, що сформульовані позивачем позовні вимоги, на думку відповідачів, є втручанням у дискреційні повноваження державних органів, суд враховує положення обов'язкової до застосування судової практики Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні по справі Олссон проти Швеції (Olsson v. Sweden) від 24 березня 1988 року.

При вирішенні вказаної справи Європейський суд з прав людини прийшов до висновку, що яка-небудь норма не може вважатися «законом», якщо вона не сформульована з достатньою точністю так, щоб громадянин самостійно або, якщо знадобиться, з професійною допомогою міг передбачити з часткою ймовірності, яка може вважатися розумною в даних обставинах, наслідки, які може спричинити за собою конкретну дію. Проте досвід показує, що абсолютна точність недосяжна і що необхідність уникати надмірної жорсткості формулювань і слідувати за обставин, що змінюються, веде до того, що багато законів неминуче викладені в термінах, які більшою чи меншою мірою є невизначеними.

Фраза «передбачено законом» не просто відсилає до внутрішнього права, але має на увазі і якість закону, вимагаючи, щоб останній відповідав принципом верховенства права. Таким чином, мається на увазі, що у внутрішньому праві повинні існувати певні заходи захисту проти свавільного втручання публічних властей у здійснення прав, охоронюваних inter alia п. 1 статті 8.

Закон, який передбачає дискреційні повноваження, сам по собі не є несумісним з вимогами передбачуваності за умови, що дискреційні повноваження та спосіб їх здійснення вказані з достатньою ясністю для того, щоб з урахуванням правомірності мети зазначених заходів забезпечити індивіду належний захист від свавільного втручання держави.

Крім того, згідно п. 65 вказаного рішення Суду, втручання повинно бути зумовлено досягненням правомірної цілі.

Також Європейський суд з прав людини вказує, що у відповідності зі сформованою практикою Суду, під поняттям необхідності мається на увазі, що втручання відповідає якій-небудь нагальній суспільній потребі і що воно пропорційно законній меті. При визначенні того, чи є втручання «необхідним у демократичному суспільстві», Суд враховує, що за державами - учасницями Конвенції залишається певна свобода розсуду.

На підставі викладеного суд вважає за необхідне зазначити, що запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців. Обсяг таких повноважень суб'єкта владних повноважень повинен мати чіткі межі застосування. Рішення органу влади має бути визнано протиправним, у разі, коли істотність порушення процедури потягнуло його неправильність, а за наявністю правової можливості (якщо ідеться про прийняття органом одного з двох рішень надати чи ні певну можливість здійснювати певні дії) суд зобов'язаний відновити порушене право шляхом зобов'язання суб'єкта владних повноважень прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Відповідно, оскільки судом була встановлена протиправність оскаржуваного рішення та дій, вчинених МЕРТ, суд, з урахуванням наведених вище висновків та з огляду на вимоги Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» вважає обґрунтованими похідні вимоги позивача щодо зобов'язання Комісії прийняти рішення про відмову в порушенні проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації та припинення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації.

Відповідно до статті 161 КАС України, під час прийняття постанови суд вирішує наступні питання, зокрема:

1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень ч. 1 статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів та висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та, відповідно, наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 94, 122, 128, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов дочірнього підприємства «Агроцентр Єврохім-Україна» - задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Міністерства економічного розвитку і торгівлі України по складанню та направленню до Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі Звіту про результати проведення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації, на підставі якого було прийнято рішення № АД-371/2017/4411-05 від 13 квітня 2017 року «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації».

Визнати протиправним та скасувати рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-371/2017/4411-05 від 13 квітня 2017 року «Про порушення та проведення проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації».

Зобов'язати Міжвідомчу комісію з міжнародної торгівлі прийняти рішення про відмову в порушенні проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації та припинення антидемпінгової процедури проміжного перегляду антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну нітрату амонію (аміачної селітри) походженням з Російської Федерації.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства економічного розвитку і торгівлі України сплачений позивачем судовий збір у розмірі 4800,00 грн. (чотири тисячі вісімсот гривень 00 коп.)

Постанова, відповідно до ч. 1 статті 254 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня отримання копії постанови за правилами, встановленими статтями 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя І.А. Качур

Судді В.І. Келеберда

А.Б. Федорчук