Справа № 820/1659/17
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 грудня 2017 р.Справа № 820/1659/17

Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.

суддів - Бенедик А.П. , Донець Л.О.

за участю секретаря судового засідання Дорошенко Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, треті особи: адвокат ОСОБА_1 про скасування рішення та зобовязання вчинити певні дії, -

Встановила:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року, частково задоволений адміністративний позов ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області, треті особи: адвокат ОСОБА_1 про скасування рішення та зобовязання вчинити певні дії.

10 листопада 2017 року на зазначену постанову суду ОСОБА_1 повторно подано апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку на її принесення.

В обґрунтування поважності причин, що обумовили пропуск строку на оскарження судового рішення, скаржник посилається на те, що 14 серпня 2017 року він реалізував своє право на оскарження судового рішення шляхом подання апеляційної скарги на постанову суду. Втім, зазначена скарга повернута судом апеляційної інстанції з причин невиконання ним вимог ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року про залишення скарги без руху. Крім цього, в якості поважності причин пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції, просить врахувати перебування на лікуванні, а також проханням відкласти розгляд справи у Харківському окружному адміністративному суді, що був призначений на 28 вересня 2017 року. Просить визнати причини пропуску процесуального строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача ОСОБА_2, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десять днів з дня отримання копії постанови.

З матеріалів справи убачається, що постанова Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року направлена судом на адресу скаржника ОСОБА_1 засобами поштового звязку з повідомленням про вручення поштового відправлення 04 серпня 2017 року /а.с. 38/.

Вищеозначена копію постанови суду повернута на адресу суду 15 серпня 2017 року з поміткою поштового відділення «за отриманням не зявився» /а.с. 53/.

14 серпня 2017 року на оскаржувану постанову ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу /а.с. 56-61/.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року апеляційна скарга ОСОБА_1 залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків шляхом направлення до суду оригіналу документу про сплату судового збору /а.с. 63-64/. Вказана ухвала отримана скаржником 26 вересня 2017 року /а.с. 66/.

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2017 року апеляційна скарга ОСОБА_1 на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року, у звязку з ненаданням платіжного доручення про сплату судового збору, повернута скаржнику /а.с. 67/.

10 травня 2017 року ОСОБА_1 повторно звернувся до суду із апеляційною скаргою, надавши при цьому оригінал платіжного доручення № 62 від 08 листопада 2017 року про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 704,00 грн. /а.с. 76-80, 85/.

Згідно ч. 1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Поважними за змістом вказаної норми визнаються обставини, які є обєктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

В контексті наведеної норми поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

В обґрунтування поважності причин, що обумовили пропуск строку на оскарження судового рішення, скаржник посилається на те, що 14 серпня 2017 року звертався до суду з первісною апеляційною скаргою. Виконати вимоги ухвали Харківського апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2017 року про залишення скарги без руху не мав можливості, оскільки перебував на лікуванні, що підтверджується довідкою Клініки сімейної медицини «Пульс-Терра», про що повідомляв суд своєю заявою від 28 вересня 2017 року.

Колегія суддів зазначає, що у відповідності до вимог ч. 3 ст. 167 КАС України, судове рішення вважається врученим, у тому числі у разі повернення поштового відправлення, яке не вручено адресату з незалежних від суду причин, та у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою, повідомленою цими особами суду < >.

Матеріалами справи підтверджується, що копія постанови Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року надсилалась на адресу скаржника, який ним особисто зазначений, та не вручена ОСОБА_1 поштовим відділенням, з незалежних від суду причин.

Таким чином, колегія суддів відзначає, що первісна апеляційна скарга подана скаржником поза межами строку, встановленого ч. 2 ст. 186 КАС України.

Як убачається із квитанції, ОСОБА_1 сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 704,00 грн. /а.с. 85/. Втім, поважних причин, що обумовили сплату судового збору лише 08 листопада 2017 року після повернення йому апеляційної скарги ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2017 року, скаржником не наведено.

Крім цього, колегія суддів піддає критиці надану копію довідки Клініки сімейної медицини «Пульс-Терра», що видана 28 вересня 2017 року, оскільки її дані свідчать про перебування ОСОБА_1 на амбулаторному лікуванні з 27 вересня 2017 року без кінцевої дати /а.с. 81/.

Окрім зазначеного, колегія суддів зазначає, що копія заяви про відкладення розгляду справи 28 вересня 2017 року не має відношення до даної справи і стосується іншої справи № 820/2397/17 /а.с. 82/.

Статтею 129 Конституції України визначено рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 13 КАС України передбачено, що особам, які беруть участь у справі, а також особам які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обовязки, забезпечується право на апеляційне та касаційне оскарження рішень адміністративного суду у випадках та порядку, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 06 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» наголосив на тому, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обовязкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд з прав людини постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, яке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Разом з цим, колегія суддів зауважує, що частина 2 ст. 49 КАС України покладає на осіб, які беруть участь у справі, обовязок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що підстави, викладені скаржником ОСОБА_1 в клопотанні щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, є неповажними, а отже відсутні підстави для поновлення відповідачу строку апеляційного оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 100-102, 167, 186 ч. 3, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Харківського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року по справі № 820/1659/17 відмовити, визнавши причини пропуску строку неповажними.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня виготовлення її повного тексту, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя ОСОБА_3
Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5

Повний текст ухвали виготовлений і підписаний 19 червня 2017 року.