Справа № 705/4590/17
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2017-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Прізвище судді першої інстанції: Ребрина Катерина Григорівна
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2017 року Справа № 705/4590/17

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до тимчасово виконуючого обов'язки начальника Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України Завального Сергія Михайловича про визнання дій та бездіяльності протиправними, скасування висновку, зобов'язання вчинити дії та відшкодування збитків і моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до тимчасово виконуючого обов'язки начальника Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції України Завального Сергія Михайловича (далі - відповідач) про:

- визнання протиправними дій як протиправної бездіяльності Уманського ВП щодо неналежного розгляду заяви позивача;

- скасування висновку від 16.09.2017 р. № ЄО-9072 як недійсного;

- зобов'язання відповідача провести повторну перевірку зави позивача № ЄО-9072 згідно з вимогами Закону України «Про звернення громадян»;

- зобов'язання відповідача відшкодувати позивачу 3500,00 грн. матеріальних збитків та 1312,00 грн. моральної шкоди.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17 листопада 2017 року позовну заяву було повернуто позивачу.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду у відкритому судовому засіданні з технічною фіксацією та витребуванням доказів від поліції, вважаючи, що судом неповно з'ясовано обставини цієї справи та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження у справі.

У судове засідання сторони не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 13 ст. 10, ч. 4 ст. 229, ст. 310 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню, з наступних підстав.

Судова колегія встановила, що постановляючи оскаржувану ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції керувався ст.ст. 106, 108 КАС України у редакції, чинній на момент її постановлення, та виходив з того, що позивач не усунув недоліки позову, через які ухвалою від 08.11.2017 р. його позовну заяву було залишено без руху.

Однак, судова колегія не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України та нормами Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, чинній на момент постановлення ухвали суду першої інстанції про повернення позовної заяви (далі - КАС України).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 106 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

До позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

У п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Таким чином, з викладених правових норм вбачається, що достатньою та необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі, передбаченій п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків, відповідно до вимог ст. 106 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом.

Виходячи з цього, колегія суддів встановила, що позивач звернувся до суду з позовом у цій справі, зазначивши обставини, з яких виник спір та подавши клопотання про витребування судом у відповідача відповідних доказів у справі, а саме: матеріалів перевірки від 16.09.2017 р. № ЄО-9072 /Т.1 а.с.1/.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 листопада 2017 року його позов було залишено без руху через те, що в позовній заяві ним не зазначено доказів на обґрунтування заявлених позовних вимог, та надано строк для усунення недоліків до 17.11.2017 р. /Т.1 а.с.3/.

14.11.2017 р. позивач подав клопотання про усунення недоліків, в якому, зокрема просив суд витребувати в Уманського відділу поліції за власною ініціативою матеріали, необхідні для розгляду справи /Т.1 а.с.4/.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17 листопада 2017 року позовну заяву було повернуто через неусунення її недоліків.

Таким чином, колегія суддів звертає увагу на те, що у позовній заяві позивачем вказано ті докази, які, на його думку, мають підтвердити доводи його позовної заяви та подано клопотання про витребування їх судом, а також на виконання ухвали суду про залишення його позовної заяви без руху ним подано відповідні письмові пояснення, в яких він знову просив суд витребувати в Уманського ВП докази, що не було враховано судом першої інстанції і таким обставинам судом не надано відповідної оцінки при постановленні оскаржуваної ухвали про повернення позову, тобто не дотримано вимог щодо обґрунтованості судового рішення.

При цьому, колегія суддів враховує правову позицію, викладену в рішеннях Європейського Суду з прав людини від 13.01.2000 р. по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та від 28.10.1998 р. по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії», відповідно до якої надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми може призвести до позбавлення заявників права доступу до суду і завадити розгляду їхніх позовних вимог, що є порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи зазначені обставини та докази у їх сукупності, судова колегія приходить до висновку, що в даному випадку суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, порушив норми процесуального права, що призвело до передчасного вирішення питання про повернення позовної заяви, є підставою для скасування рішення суду та направлення справи для продовження розгляду до Уманського міськрайонного суду Черкаської області зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у цій справі.

Відповідно до ст. 320 КАС України у редакції, чинній на момент розгляду колегією суддів апеляційної скарги, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, а ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17 листопада 2017 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 229, 242-244, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 17 листопада 2017 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Рішення виготовлено 20 грудня 2017 року.

Головуючий суддя

Судді: