Справа № 825/1716/17
Суддя: Д'яков В.І.
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2017 року м. Чернігів Справа № 825/1716/17

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Дякова В.І.,

за участю секретаря - Лазаренко В.Г.,

представників позивача - ОСОБА_1,

- ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Чернігові справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "ПДП ТРИ" до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 про визнання протиправними та скасування припису та постанови,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "ПДП ТРИ" (далі ПП "ПДП ТРИ", позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом про:

- визнання протиправним повністю та скасування припису Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 (далі - відповідач) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.09.2017 № 121/17-к;

- визнання протиправною та скасування постанови Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.10.2017 № 43-ю/1006-7-18/3085/17.

Свої вимоги мотивує наявністю очевидних ознак протиправності оскаржуваних постанови та припису, оскільки, на думку позивача, вони прийняті за наслідками перевірки проведеної з порушенням установленого чинним законодавством порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду позапланових перевірок. Також, позивач вважає, що в порушення пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, відповідач здійснив державний архітектурно-будівельний контроль без участі суб'єкта містобудування - позивача у справі. Крім того, позивач вважає, що відсутній факт вчинення ним правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги посилаючись на обставини, викладені у позові та додаткових поясненнях, та просили позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не зявився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Надіслав до суду заяву у якій зазначив, що у звязку відсутністю коштів для фінансування відряджень не може зявитись до суду та просить розглянути справу без його участі.

Відповідач надіслав до суду письмові заперечення (а.с. 198-199) та на виконання вимог ухвали суду додаткові пояснення (а.с. 237), в яких проти задоволення позовних вимог заперечує, зазначивши, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.10.2017 № 43-ю/1006-7-18/3085/17 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.09.2017№ 121/17-к, винесені з дотриманням вимог чинного законодавства, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак є законними. Просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши представників позивача, розглянувши матеріали справи, вивчивши доводи позову, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, судом встановлено наступне.

Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 на підставі звернення ПАТ «Коростенський завод шляхових машин «Жовтнева кузня» від 09.08.2017, наказу № 83 П від 07.09.2017 та № 88П від 21.09.2017 в період з 07.09.2017 - 25.09.2017 проведена позапланова перевірка на обєкті будівництва за адресою: м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 щодо дотримання ПП «ПДП ТРИ» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 201, 202, 203).

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт складено акт № 1006/7/К15/103 (а.с. 20-37).

Вказаним актом встановлено, що на обєкті за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 ПП «ПДП ТРИ» на орендованій земельній ділянці було виконано будівельні роботи з влаштування будівлі (розмірами 9м*9м) без правовстановлюючих документів, які дають право на початок будівельних робіт, а саме: без повідомлення про початок їх виконання, вчинене щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначним ризиком (СС1). Наведене, на думку Відповідача, є порушенням вимог пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року за № 466.

22.09.2017 відповідачем щодо позивача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо порушення вимог пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 (а.с. 38-40).

22.09.2017 відповідачем винесено припис № 121/17-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 41-42).

Всі вказані вище документи направлені позивачу супровідним листом від 25.09.2017 № 1006-7-18/2795/17, які позивач отримав поштою 03.10.2017, що підтверджується даними УДППЗ «Укрпошта» щодо вручення позивачу відповідного поштового відправлення.

На підставі вищевказаних документів, за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 19.10.2017 відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 43-ю/1006-7-18/3085/17, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено на нього штраф у сумі 60624,00 грн. (а.с. 45-46).

Постанова від 19.10.2017 була отримана позивачем поштою 24.10.2017, що підтверджується даними УДППЗ «Укрпошта».

Позивач вважаючи оскаржувану постанову та припис протиправними звернувся до суду з даним позовом та просить їх скасувати.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V), Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі Закон № 208/94-ВР). Вказані нормативні акти застосовуються судом при розгляді даної справи у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, у відповідності до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Перевіряючи правомірність проведення перевірки та дотримання вимог законодавства при винесенні оскарженої постанови та припису суд враховує, що згідно ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролюзатверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2015 року № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», встановлено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обовязків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення переданих повноважень відповідно до Закону України Про регулювання містобудівної діяльності; до завершення здійснення заходів з утворення органів державного архітектурно-будівельного контролю в Київській та Севастопольській міських державних адміністраціях та сільських, селищних, міських радах або визначення структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, на які покладаються повноваження, визначені Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, а також затвердження актів спільної комісії такі повноваження здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція.

Відповідно до пункту першого Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року № 408) (надалі Положення про Держархбудінспекцію), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом третім Положення про Держархбудінспекцію України, одним з основних завдань Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме, здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до підпунктів другого, третього, пятого пункту четвертого Положення про Держархбудінспекцію, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; видає обовязкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону.

У відповідності до пункту сьомого Положення про Держархбудінспекцію, Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Управління Держархбудінспекції у Житомирській області є територіальним органом Держархбудінспекції.

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України № 3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) виключено; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (п. 7 Порядку № 553).

З матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення позапланово перевірки слугувало звернення ПАТ «Коростенський завод шляхових машин «Жовтнева кузня» від 09.08.2017 про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до абзацу другого пункту першого Порядку № 553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо субєктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на обєктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої-восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», гарантування прав та законних інтересів кожного субєкта господарювання є одним з принципів державного нагляду (контролю).

Відповідно до абзацу першого-другого частини пятої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані предявити керівнику субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати субєкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

У відповідності до пункту 7 Порядку № 533 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Тобто, імперативною нормою Порядку № 533 визначено обов'язок посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю виключно щодо пред'явлення службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, але вона не містить обов'язку щодо вручення копії відповідного направлення суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до абз. 1 п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З матеріалів справи вбачається, що на початку проведення перевірки 07.09.2017 уповноважена особа позивача на обєкті будівництва, на якому проводилась позапланова перевірка, була відсутня.

Вказаний факт підтверджується листом від 13.09.2017 № 1006-715/2650/17 направленим Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області до головного Управління Національної поліції у Житомирській області про те, що працівниками управління проводиться перевірка на обєкті за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 ( замовник - ПП «ПДП ТРИ»), але з виходом на місце встановлено, що замовник або уповноважена особа замовника будівництва відсутні, на підставі чого управління просило встановити особу субєкта містобудування, забезпечити його присутність та повідомити управління (а.с. 241).

Як вбачається з матеріалів справи відповідне звернення від УДАБІ надійшло до органу Національної поліції вже після проведення перевірки, а саме у жовтні 2017 року, про що свідчить дати на вхідних штампах (а.с. 174). А перевірка була завершена ще 22.09.2017.

При цьому, представником відповідача до суду надані копії направлення від 07.09.2017 № 402/17-к, в якому зазначено, що з направленням для проведення планового (позапланового) заходу 20.09.2017 ознайомлено ОСОБА_4, який від підпису та отримання відмовився (а.с. 238).

Однак, як вбачається з матеріалів справи та пояснень представників позивача, ОСОБА_4 не був та не є керівником ПП «ПДП ТРИ», а є заступником директора. Керівником ПП «ПДП ТРИ» був і є ОСОБА_5, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (а.с. 56-57).

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що у відповідності до наказу від 08.09.2017 № 08-1/09-2017 По особовому складу ОСОБА_1 надано щорічну календарну відпустку терміном на 24 календарних дні з 11.09.20017 по 04.10.2017 (а.с. 220).

Вказаний факт та власні пояснення ОСОБА_1 у судовому засіданні підтверджують, що ОСОБА_1 на момент проведення перевірки не мав повноважень на представлення інтересів ПП «ПДП ТРИ» тобто не був уповноваженою особою субєкта господарювання для того, щоб відповідач міг предявляти йому посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надавати йому копію посвідчення (направлення).

Крім того, з пояснень ОСОБА_1 також вбачається, що він не був присутній при проведенні перевірки, не надавав ніяких документів та ні з якими документами не ознайомлювався.

Про проведення перевірки й сам керівник ПП «ПДП ТРИ» - ОСОБА_5 не був повідомлений, він не знав і не міг знати про проведення перевірки, на обєкті за адресою Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 був відсутній.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що й самому керівнику ПП «ПДП ТРИ» - ОСОБА_5 посвідчення (направлення) на перевірку та службове посвідчення не предявлялось, не надавалась копія посвідчення (направлення), не інформувалось про права та обовязки ПП «ПДП ТРИ» при перевірці.

Пунктом 13 Порядку № 553 визначено, що окрім права бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Отже, судом встановлено, що уповноважену особу позивача не було повідомлено у встановленому порядку про позапланову перевірку розпочату 07.09.2017, він не приймав участі у перевірці, від нього не витребовувалась документація, що призвело до грубого порушення вимоги п. 9 Порядку № 553 та не спростовується матеріалами справи.

За таких обставин, при проведенні перевірки відповідачем були порушені права уповноваженої особи позивача бути присутнім під час здійснення перевірки, залучати під час здійснення перевірки третіх осіб, зокрема і свого адвоката.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 16, 18 Порядку № 553).

Відповідно до п. 21 Порядку № 553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач за результатами перевірки склав акт № 1006/7/К15/103, в якому встановлено, що на обєкті за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 ПП «ПДП ТРИ» на орендованій земельній ділянці було виконано будівельні роботи з влаштування будівлі (розмірами 9м*9м) без правовстановлюючих документів, які дають право на початок будівельних робіт, а саме: без повідомлення про початок їх виконання, вчинене щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначним ризиком (СС1), що є порушенням пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Вказаним актом було встановлено, що на обєкті «Виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, 1 ПП «ПДП ТРИ» в особі директора ОСОБА_1 було надано договір оренди № ЖК-08/07 від 08.07.2010 між ПАТ «Корстенський завод шляхових машин «Жовтнева кузня»» та ПП «ПДП ТРИ», згідно якого ПП «ПДП ТРИ» прийняте у строкове платне користування з метою використання у своїй господарський діяльності (приймання, відстою, обробки ж/д вагонів) технічну площадку площею 18582 кв. м., на якій розташовані залізничні під'їзні колії загальною довжиною 635 метрів, складські приміщення, в т.ч. естакада для погрузки, компресорна, будівля ЦИСУ, склад оснастки та зварювальних матеріалів.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, 19, 20 Порядку № 553).

Як вбачається з матеріалів справи, 22.09.2017 відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо порушення позивачем вимог пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466, в якому також зазначено, що він був складений у присутності директора ПП «ПДП ТРИ» ОСОБА_1 (а.с. 38-40).

Крім того, 22.09.2017 відповідачем винесено припис № 121/17-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В приписі від 22.09.2017 відповідачем висунуто вимогу до ПП «ПДП ТРИ» усунути вищезазначені правопорушення згідно вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у термін до 22.11.2017.

У вказаному приписі від 22.09.2017 зазначено, що директор ПП «ПДП ТРИ» ОСОБА_1 з приписом ознайомлений, але від підпису відмовився (а.с. 41-43).

Але, судом вже було встановлено той факт, що ОСОБА_1 не є ні директором, ні керівником ПП «ПДП ТРИ», крім того, на момент проведення перевірки не був уповноваженою особою ПП «ПДП ТРИ» та не був присутній при проведенні перевірки у звязку з перебуванням у відпустці.

Все вищевикладене, на думку суду призвело до грубого порушення відповідачем вимоги п. 9 Порядку № 553, що є підставою для скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесених органами архітектурно-будівельного контрол.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 12.03.2015 у справі № 817/60/14 (касаційне провадження №К/800/38408/14).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис.

Згідно з п. 16 зазначеного Порядку № 244 питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб. Питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення.

Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. (п. 17 Порядку № 244)

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність або відсутність правопорушення, винність відповідного субєкта містобудування в його вчиненні, інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (п. 19 Порядку № 244).

Тобто, чинним законодавством не передбачено обовязку наведення у такій постанові доказів вини у вчиненні правопорушення, оскільки вона є кінцевим процесуальним документом та лише встановлює вид відповідальності та санкції. При цьому докази мають наводитись під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і в розумінні п. 19 Порядку № 244 встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, пояснень субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, інших документів.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає, серед іншого, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу) (п. 22 Порядку № 244).

Досліджуючи підстави притягнення позивача до відповідальності, а саме прийняття 19.10.2017 відповідачем постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 43-ю/1006-7-18/3085/17, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено на нього штраф у сумі 60624,00 грн. суд зазначає наступне.

Позивач є орендарем технічної площадки (надалі - Обєкт), розташованої за адресою: м. Коростень, вул. Жовтнева, 1 (вулиця Жовтнева у місті Коростені Житомирської області була перейменована в ОСОБА_6) на підставі Договору оренди № ЖК-08/07 від 08.07.2010, укладеного між ПП «ПДП ТРИ» та ПАТ «Жовтнева кузня» (надалі - Договір оренди). Обєкт був переданий в оренду на підставі Акта прийому-передачі від 01.10.2010, що підтверджується наявними в матеріалах доказами (а.с. 73-77, 79, 80, 81 ).

Позивач після отримання Обєкта в оренду, в листопаді-грудні 2010 року реалізував свої права, передбачені п. п. п. п. 6.2.2., 6.2.3, 6.2.5 Договору оренди щодо обладнання, упорядкування та відремонтування Обєкта шляхом приведення у належний та придатний для використання стан споруди на плиті (плита бетонна, лежить на землі, ніякого фундаменту не має), яка на час отримання Обєкта в оренду знаходилась на території Обєкта (надалі споруда) для виконання працівниками ПП «ПДП ТРИ» трудової функції.

Згідно п. п. 4.7. Договору оренди, плата за споживання електроенергії у вартість щомісячної орендної плати не включається.

Враховуючи наведене, 10.11.2010 був опломбований лічильник електроенергії, розміщений в споруді, що підтверджується матеріалами справи.

Для забезпечення належної охорони Обєкта, 25.10.2010 позивачем було укладено з Управлінням Державної служби охорони при УМВС України в Житомирській області Договір № 1258/10/Кн централізованого спостереження за станом системи тривожної сигналізації та реагуванню ГЗ ДСО на відповідні сигнали встановленої в приміщенні підїзна колія зони митного контролю території ПАТ «Коростенський завод шляхових машин «Жовтнева кузня» в м. Коростень по вул. Жовтнева, 1 (надалі Договір централізованого спостереження за сигналізацією). Підключення сигналізації передбачалось до мережі електроживлення (див. п. п. 4.2.4. Договору централізованого спостереження за сигналізацією).

Отже, як вбачається з матеріалів справи в споруді була фактично встановлена та активована сигналізація.

З пояснень представника позивача вбачається, що хоча згідно Договору централізованого спостереження за сигналізацією, дислокація, за якою здійснюється спостереження за сигналізацією, встановленою на обєкті, визначено (Додаток № 1 до Договору централізованого спостереження за сигналізацією) підїзна колія зони митного контролю територія ПАТ «Коростенський завод шляхових машин «Жовтнева кузня» адреса розташування м. Коростень по вул. Жовтнева, 1, фактично, підїзна колія розташована надворі. Сигналізація фактично встановлена та знаходиться в споруді, вона (сигналізація) підєднана до електромережі споруди.

В листопаді 2010 в споруді вже працювала сигналізація, позивачем вже було оплачено послуги по спостереженню за сигналізацією, згідно Договору централізованого спостереження за сигналізацією, що підтверджується актами прийому-здачі виконаних робіт/послуг за листопад 2010, грудень 2010, рахункими-фактури, податковими накладними, платіжними дорученнями, які свідчать про надання, отримання послуг та їх оплату за Договором централізованого спостереження за сигналізацією.

З матеріалів справи вбачається, що згідно довідки від 10.11.2017 № 5246/43/25/03-2017 Управління поліції охорони в Житомирській області, Управлінням Державної служби охорони в Житомирській області в 2010 році було здійснено обладнання засобами охоронно-тривожної сигналізації приміщення новобудови ПП «ПДП ТРИ», розташоване за адресою: 11500, Житомирська обл., м. Коростень, вул. С. Кемського (Жовтнева), буд. 1, яке з 25.10.2010 по теперішній час на підставі чинних договірних відносин з УПО в Житомирській обл. про спостереження за охоронною сигналізацією термінового виклику наряду поліції охорони від 25.10.2010 № 1258/10/кн перебуває під спостереженням ПЦС ЦТО в м. Житомир з реагуванням НР Коростенського МРВ УПО та Коростенського МРВ ГУ НП в Житомирській області, що підтверджується матеріалами справи.

Все вищевказане представники позивача підтвердили у судовому засіданні.

Посилання відповідача на лист ПАТ «Жовтнева кузня», в якому зазначалось, що рік завершення будівництва будівлі на належній їм земельній ділянці за адресою Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського, буд. 1 приблизно становить 2013-2014 роки, суд визнає безпідставними у звязку з тим, що вказаний лист датований 22.11.2017, тобто після проведення перевірки, а також він не містить точного визначення року будівництва та не підтверджений будь-якими належними та допустимими доказами, які б спростовували доводи позивача.

Суд звертає увагу, що доказів на спростування зазначених обставин та на підтвердження здійснення позивачем нового будівництва чи будь-яких інших будівельних робіт, матеріали справи також не містять, тобто відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження того, що будівництво об'єкта завершилось у 2013-2014 роках.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що будівельні роботи на обєкті, розташованому за адресою: Житомирська обл., м. Коростень, вул. С. Кемського, буд. 1, були виконані позивачем у 2010 році.

Як було встановлено, вину позивачу визначено за порушення ним вимог пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Однак, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 набув чинності 12.03.2011. Порядок виконання будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, набув чинності 13.05.2011.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом'якшує або скасовує цивільну відповідальність особи.

Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов'язків, що виникли з моменту набрання ним чинності (ч. 3 ст. 5 ЦК України).

У Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом'якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб.

На думку суду, принцип неприпустимості зворотної дії в часі нормативно-правових актів є загальним принципом права.

Проте, надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.

Така позиція знайшла своє відображення в рішенні Конституційного суду України від 05 квітня 2001 року № 3-рп, в якому зазначено, що Конституція України закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів. Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. Закріплення принципу незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів є гарантією безпеки людини і громадянина, довіри до держави. Винятки з цього конституційного принципу, тобто надання закону або іншому нормативно-правовому акту зворотної сили, передбачено частиною першою статті 58 Конституції України, а саме: коли закони або інші нормативно-правові акти пом'якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначене також узгоджується з рішенням Конституційного суду України від 02 липня 2002 року № 13-рп, в якому зазначено, що суть положення статті 58 Конституції України про незворотність дії законів та інших нормативно-правових актів у часі полягає в тому, що дія законів та інших нормативно-правових актів поширюється на ті відносини, які виникли після набуття ними чинності, і не поширюється на правовідносини, які виникли і закінчилися до набуття такої чинності.

Положення ст. 58 Конституції України необхідно розуміти так, що всі суб'єкти правовідносин, у тому числі відповідач та суди мають застосовувати до правовідносин той закон, який існував на момент їх виникнення.

Таким чином, на думку суду, дія Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не може поширюватись на правовідносини, що існували або виникли до набрання ним чинності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач протиправно встановив в вину позивачу порушення вимог пункту 1 частини першої статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та пункту 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, адже на час виникнення та існування правовідносин, дані нормативно-правові акти ще не набули чинності, отже вони не поширюватись на спірні правовідносини, відповідно, припис від 22.09.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є протиправним та підлягає скасуванню.

Крім того, оскільки судом спростовано факт вчинення позивачем правопорушень вимог частини першої статті 34 та статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил визнано протиправним, то й постанова від 19.10.2017 № 43-ю/1006-7-18/3085/17 про накладення штрафу на ПП «ПДП ТРИ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, на думку суду відповідачем не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваних припису та постанови з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Приватного підприємства "ПДП ТРИ" підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 94, 122, 158 - 163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "ПДП ТРИ" задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 від 22.09.2017 № 121/17-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ОСОБА_3 від 19.10.2017 № 43-ю/1006-7-18/3085/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Присудити на користь Приватного підприємства "ПДП ТРИ" (код 34593982) понесені судові витрати у розмірі 3200 (три тисячі двісті) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області ().

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя В.І. Д'яков