Справа № 804/5446/17
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 жовтня 2017 р. Справа № 804/5446/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, до Атестаційної комісії №32 ГУНП в Дніпропетровській області, третя особа - Дніпропетровська обласна профспілкова організація атестованих працівників органів внутрішніх справ України про скасування рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач-1), до Атестаційної комісії №32 ГУНП в Дніпропетровській області (далі відповідач-2), третя особа - Дніпропетровська обласна профспілкова організація атестованих працівників органів внутрішніх справ України, в якому позивач з урахуванням уточненого адміністративного позову просить:
- визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо проведення атестування ОСОБА_2;
- визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії №32 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оформлене протоколом 18/3623 від 26.07.2017 року та зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, а саме: «4 - займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність», яке прийняте стосовно ОСОБА_2;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 14.08.2017 року № 259 о/с «По особовому складу» в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0114013) слідчого відділення Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції з 16.08.2017р. зі служби в поліції за п. 5 ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність);
- поновити лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0114013) на посаді слідчого відділення Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області;
- зобов'язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_2 суму середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 16 серпня 2017 року по дату поновлення на роботі.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що проведено атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області, за результатами якої Атестаційна комісія №32 прийняла рішення, що зазначене в розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії)» атестаційного листа, яким визнано позивача таким, що не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність. Позивач вважає висновки Атестаційної комісії №32 безпідставними та протиправними та такі, що підлягають скасуванню. Крім того, позивач зазначав, що його атестування взагалі проведено без наявності на те законних підстав.
У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та наполягали на їх задоволенні у повному обсязі, надавши пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві та не заперечували щодо подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача-1 в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд в задоволенні адміністративного позову відмовити та не заперечував щодо подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача -2 та третьої особи у судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч.6 ст.128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, суд ухвалив розглянути справу без участі сторін відповідно до положеньст.128 КАС України в письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з серпня 2010 року.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУНП в Дніпропетровській області) від 07.11.2015р. №1о/с відповідно до пунктів 9 та 12 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_2, яка мала спеціальне звання лейтенант міліції, прибулої з Міністерства внутрішніх справ, з 07.11.2015р. призначено з присвоєнням спеціального звання в порядку переатестування та з установленням посадового окладу згідно штатного розпису, на посаду слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, присвоївши їй спеціальне звання лейтенанта поліції.
Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області виданий наказ №2732 від 29.06.2017р., відповідно до якого з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, які за висновками атестування займаній посаді не відповідають, підлягають звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, але постановами суду зазначені рішення атестаційних комісій скасовані, та керуючись статтею 57 Закону України «Про Національну поліцію» та вимогами Інструкції № 1465 наказано: провести організаційно-практичні заходи щодо підготовки до проведення атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів; провести атестування поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області та підпорядкованих підрозділів, які за висновками атестування займаній посаді не відповідають, підлягають звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, але постановами суду зазначені рішення атестаційних комісій скасовані, відповідно до вимог Інструкції № 1465.
Як свідчить атестаційний лист від 26.07.2017р., ОСОБА_2 отримала 15 балів з 60 за загальні здібності та навички, та 22 з 60 за професійне тестування. Згідно з результатами атестаційної комісії позивач займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби поліції через службову невідповідність.
Аналогійний висновок наведений в протоколі №18/3623 від 26.07.2017р. Атестаційної комісії №32 ГУНП в Дніпропетровській області. Під час засідання атестаційної комісії було досліджено атестаційний лист та інші матеріали, які було зібрано на особу, яка проходить атестування, а саме: послужний список (форма 1), інформаційну довідку, роздруковану Е-декларацію, інформацію з відкритих джерел. Крім того, з позивачем було проведено співбесіду (аркуш співбесіди - Додаток № 1 до протоколу №18/3623 від 26.07.2017р.
2 липня 2015 року Верховна Рада України прийняла Закон України «Про Національну поліцію» (надалі - Закон № 580-VІІІ), який набрав чинності 7 листопада 2015 року.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону № 580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною 1 статті 48 Закону № 580-VІІІ визначено, що призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.
Пунктом 9 Розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 580-VІІІ передбачено, що працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним цим Законом, упродовж трьох місяців з дня опублікування цього Закону можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою чи проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції.
Посади, що пропонуються особам, зазначеним у цьому пункті, можуть бути рівнозначними, вищими або нижчими щодо посад, які ці особи обіймали під час проходження служби в міліції.
Таким чином, працівники міліції, які виявили бажання проходити службу в поліції, можуть бути прийняті на службу до поліції шляхом видання наказів про призначення за їх згодою або шляхом проходження конкурсу на посади, що заміщуються поліцейськими, у будь-якому органі (закладі, установі) поліції та лише за умови відповідності вимогам до поліцейських, визначеним Законом № 580-VІІІ.
Як свідчать обставини справи, на умовах, визначених пунктом 9 Розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 580-VІІІ, згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року № 1о/с , згідно з пунктом 9 та 12 розділу XI Закону України «Про національну поліцію» позивач, яка мала спеціальне звання лейтенанта міліції, призначено з присвоєнням спеціального звання в порядку переатестування та з установленням посадового окладу згідно штатного розпису, на посаду слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, присвоївши їй спеціальне звання лейтенанта поліції.
Отже, є підстави вважати, що зазначеним наказом було вирішено питання щодо відповідності позивача вимогам поліцейського, визначеним у Законі № 580-VІІІ.
Статтею 58 Закону № 580-VІІІ передбачено, що призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов'язків.
У даному випадку, наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року №1 о/с не містить жодних застережень про тимчасовість призначення ОСОБА_2 на відповідну посаду, отже позивач був прийнятий на службу на постійну основу.
Пунктом 9 Розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 580-VІІІ не передбачено процедури переатестування колишніх працівників міліції на предмет відповідності посаді як під час прийняття, так і після такого прийняття під час подальшого проходження служби в поліції.
У свою чергу, згідно з вимогами статті 57 Закону № 580-VІІІ атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар'єри.
Атестування поліцейських проводиться:
1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу;
2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність;
3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
Вказані підстави для проведення атестування є вичерпними.
Поряд із Законом України «Про Національну поліцію» правові, організаційні та фінансові засади функціонування системи професійного розвитку працівників визначаються також положеннями Законом України від 12.01.12р. № 4312-VI «Про професійний розвиток працівників» (надалі - Закон № 4312-VI).
Так, статтею 1 Закону № 4312-VI визначено, що атестація працівників - процедура оцінки професійного рівня працівників кваліфікаційним вимогам і посадовим обов'язкам, проведення оцінки їх професійного рівня.
Відповідно до частини першої статті 12 Закону 4312-VI атестації не підлягають працівники, які відпрацювали на відповідній посаді менше одного року.
Положеннями частин першої та третьої статті 13 Закону № 4312-VI передбачено, що атестаційна комісія приймає рішення про відповідність або невідповідність працівника займаній посаді або виконуваній роботі.
В разі прийняття рішення про невідповідність працівника займаній посаді або виконуваній роботі комісія може рекомендувати роботодавцеві перевести працівника за його згодою на іншу посаду чи роботу, що відповідає його професійному рівню, або направити на навчання з подальшою (не пізніше ніж через рік) повторною атестацією. Рекомендації комісії з відповідним обґрунтуванням доводяться до відома працівника у письмовій формі.
Отже, з наведеного вбачається, що метою проведення атестування з будь-яких зазначених у статті 57 Закону № 580-VІІІ підстав є вирішення можливості в той чи інший спосіб залишення особи на службі і, як крайній захід, пропозиція щодо звільнення зі служби у зв'язку зі службовою невідповідністю, виходячи з професійних, моральних і особистих якостей.
При цьому, кожна з цих трьох підстав для проведення атестування повинна бути зв'язана з певними передумовами, зокрема, атестування яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність має бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов'язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.
У даному випадку, наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2732 від 29.06.2017р. не містить посилань на підстави для атестування поліцейських, передбачених частиною 2 статті 57 Закону № 580-VІІІ.
Як зазначають відповідачі у своїх запереченнях, атестування позивача було проведено з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей поліцейських, які за висновками атестування займаній посаді не відповідають, підлягають звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, але постановами суду зазначені рішення атестаційних комісій скасовані.
Втім, такі підстави для призначення атестування, на думку суду, є необґрунтованими, оскільки мета атестування, закріплена у частині першій згаданої статті, не утворює самостійної підстави для проведення атестування і перебуває у системному взаємозв'язку з вичерпними підставами, визначеними частиною другою статті 57 Закону № 580-VІІІ.
Закон № 580-VІІІ не передбачає проведення атестування без настання обставин, визначених частиною 2 статті 57 Закону № 580-VІІІ.
Отже, відповідачі необґрунтовано розцінюють закріплену у частині 1 статті 57 Закону № 580-VІІІ мету атестування як самостійну та достатню підставу для проведення атестування поліцейських, серед яких був і позивач, з ціллю визначення можливості його звільнення через службову невідповідність, в той час як конкретні передумови (порушення порядку і правил несення служби тощо) для призначення атестування були відсутні та в ході судового розгляду справи відповідачами у такому контексті не доведені.
Крім того, поняття «службова невідповідність» і звільнення за цією підставою є більш широким і таким, що охоплюється поняттям звільнення у порядку дисциплінарного стягнення».
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 11.03.14р. № 21-13а14.
Судом встановлено, що питання про притягнення позивача до відповідальності в межах дисциплінарної процедури відповідачем не вирішувалось.
За наведених обставин та правових норм, суд приходить до висновку, що відповідачами необґрунтовано, без зазначення передбачених Законом № 580-VІІІ підстав для атестування включено позивача до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.
Також, суд не може погодитись із обґрунтованістю самого рішення (висновку) атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №32 від 26.07.2017р. №18/3623, виходячи з наступного.
Пунктом 2 розділу І Інструкції № 1465 передбачено, що керівники всіх рівнів зобов'язані забезпечити атестування на високому організаційному та правовому рівні з додержанням принципу відкритості (крім випадків, установлених законом) та об'єктивності в оцінці службової діяльності поліцейських, які атестуються.
Згідно з пунктом 11 розділу IV Інструкції № 1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Інструкції №1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.
Прямі керівники зобов'язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з'ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.
Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції №1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.
За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.
За рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.
Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.
Пунктом 15 Розділу ІV Інструкції № 1465 передбачено, що атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
При цьому, відповідно до пункту 16 Розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії: 1) повноту виконання функціональних обов'язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).
Зміст викладених положень Інструкції № 1465 свідчить, що атестування поліцейських включає два етапи: тестування та співбесіду.
Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.
Інструкція № 1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з'ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.
Згідно з пунктами 20-23 Інструкції усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення. У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у пункті 15 цього розділу. Протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.
Судом встановлено, що 26.07.2017 року Атестаційною комісією №32 ГУ НП в Дніпропетровській області було проведено співбесіду з ОСОБА_2, результати якої оформлені протоколом.
Зі змісту даного протоколу вбачається, що членами атестаційної комісії під час проведення атестування позивача досліджено наступні документи:
- послужний список (форма 1);
- інформаційну довідку;
- роздруковану Е-декларацію;
- інформацію з відкритих джерел.
За результатом розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення атестаційна комісія прийняла рішення, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Як слідує з атестаційного листа, за час служби в органах внутрішніх справ на займаній посаді позивач зарекомендувала з позитивного боку, як сумлінний, дисциплінований працівник. Свої функціонала обов'язки знає та виконує на належному рівні. Має достатній рівень професійної підготовки та знань. Удосконалює свій інтелектуальний рівень, постійно займаючись самоосвітою. Визначається схильністю до аналітичної роботи.
За період 2017 року у лейтенанта поліції ОСОБА_2 в провадженні знаходиться 10 кримінальних провадження, закрито 48 проваджень, направлено до суду одне.
Відповідно до вимог наказів та вказівок МВС, НПУ, вимог Кримінального процесуального кодексу України, Кримінального кодексу України інших нормативних акті безпосередньо здійснювала розслідування кримінальних проваджень, працює не рахуючись особистим часом.
У службовій діяльності суворо дотримується вимог чинного законодавств; дисципліни, законності. Завжди вміє виділити в роботі головне і спрямувати зусилля й виконання поставлених завдань. Вболіває за результати своєї праці, розпочату роботу завжди доводить до завершення.
На критику у свою адресу реагує вірно. За характером врівноважена, вольова, старанна. У спілкування з громадянами та співробітниками завжди чемна, тактовна, уважна. У колективі відділення користується повагою та довірою.
Висновок безпосереднього керівника займаній посаді відповідає.
Отже, з атестаційного листа вбачається, що позивач характеризується виключно позитивно та відповідає займаній посаді.
При цьому, будь-які інші документи, які б могли характеризувати позивача як некомпетентного спеціаліста (заяви чи скарги на дії позивача, акти службових розслідувань, тощо) атестаційна комісія не досліджувала та відповідачі під час судового розгляду справи суду ї не надали.
Жодних відомостей про те, яким саме вимогам, що пред'являються до особи, яка перебуває на посаді, яку обіймав позивач, вона не відповідає, у чому саме проявляється така невідповідність протокол засідання атестаційної комісії та висновок (рішення) комісії не містять.
Таким чином, встановлені вище обставини не дають підстав вважати, що атестаційною комісією рішення про службову невідповідність ОСОБА_2 приймалось на підставі повного та всебічного розгляду всіх матеріалів, що були надані до атестування, і що за результатами розгляду цих матеріалів були встановлені обставини, що свідчать про невідповідність особи позивача критеріям, визначеним пунктом 16 Розділу ІV Інструкції №1465.
У свою чергу, процедура проведення співбесіди, як етап атестування, повинна бути достатньо прозорою з тим, щоб і сама особа, яка проходить співбесіду, керівники органів поліції, які реалізовують її результати та суд, перевіряючи законність проведеного атестування, могли з'ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого атестаційною комісією рішення.
Оскільки негативне рішення атестаційної комісії тягне за собою правові наслідки у вигляді звільнення особи зі служби через службову невідповідність, таке рішення, незалежно від форми його оформлення (протокол, окремий акт), повинно бути вмотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття.
Серед критеріїв, які повинні застосовуватись суб'єктом владних повноважень при прийнятті ним рішень та якими керується адміністративний суд у разі оскарження таких рішень (ст.2 КАС України), є, зокрема, принцип законності, відповідно до якого субєкт владних повноважень зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, а рішення суб'єкта владних повноважень має прийматися обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Критерій обґрунтованості рішення або дії вимагає від суб'єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов'язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.
У Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
У Рішенні Європейського суду з прав людини від 27 вересня 2010 року по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Проте з матеріалів справи, які були детально досліджені судом, неможливо встановити, яким саме критеріям не відповідав позивач, що саме призвело до прийняття рішення про службову невідповідність, відтак таке рішення не можна вважати правомірним та обґрунтованим.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.162 КАС України У разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.
За таких обставин, суд вважає, що висновок Атестаційної комісії №32 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про те, що ОСОБА_2 займаній посаді не відповідає та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність не ґрунтується на вимогах, передбачених Інструкцією.
Відповідно рішення Атестаційної комісії №32 Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про результати атестування лейтенанта поліції слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2, оформлене протоколом від 26.07.2017р. №18/3623, є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дії Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо проведення атестування позивача, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовної вимоги, оскільки позивачем не доведено існування наказу про включення позивача до списку поліцейських, які підлягають атестуванню.
При цьому, судом встановлено, що наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 14.08.2017р. №259 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_2, слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 16.08.2017р. звільнено за п.5 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність.
Разом з тим, зважаючи на те, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 14.08.2017р. № 259 о/с в частині звільнення ОСОБА_2, лейтенанта поліції, з посади слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області прийнятий безпосередньо на підставі та на виконання рішення Атестаційної комісії №32 ГУНП в Дніпропетровській області про результати атестування ОСОБА_2, лейтенанта поліції, слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, оформленого протоколом №18/3623 від 26.07.2017р., що є протиправним, то і сам наказ від 14.08.2017р. №259 о/с в частині звільнення ОСОБА_2 є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно до ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
З огляду на наведене та враховуючи факт встановлення судом звільнення ОСОБА_2 з займаної посади без законної підстави, позовні вимоги про поновлення позивача на посаді слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 16.08.2017р. також підлягають задоволенню.
Зважаючи на те, що всього кількість днів вимушеного прогулу ОСОБА_2 за період з 16.08.2017р. по 17.10.2017р. складає 63 день (15.08.2017р. є останнім робочим днем позивача, який був оплачений), а згідно з довідкою №1585 від 21.09.2017р. про заробітну плату позивача, наданої відповідачем-1, розмір її середньоденної заробітної плати становить 147,10грн., сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 16.08.2017р. по 17.10.2017р. складає 9267,30грн.
Отже, задоволенню також підлягають і позовні вимоги в частині щодо стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 16.08.2017р. по 17.10.2017р. у сумі 9267,30грн.
Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку щодо часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч.3 ст.94 КАС України якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
З огляду на означене, суд вважає за необхідним стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 640,00грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати Рішення (Висновок) атестаційної комісії №32 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про результати атестування ОСОБА_2, лейтенанта поліції, слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, що оформлене протоколом від 26.07.2017р. №18/3623.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 14.08.2017 № 259 о/с в частині звільнення ОСОБА_2, лейтенанта поліції, з посади слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 16 серпня 2017 року.
Поновити лейтенанта поліції ОСОБА_2 на посаді слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 16 серпня 2017 року.
Стягнути з Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу у сумі 9267,30грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 640,00грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду в частині поновлення лейтенанта поліції ОСОБА_2 на посаді слідчого Покровського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 16 серпня 2017 року та стягнення на її користь заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.
У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1