Справа № 804/3834/17
Суддя: Дадим Ю.М.
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

12 грудня 2017 рокусправа № 804/3834/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючий суддя: Дадим Ю.М.

судді: Богданенка І.Ю. Уханенка С.А.

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

за участю:

представника позивача: ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «КАРІ УКРАЇНА» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2017 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КАРІ УКРАЇНА» до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Головного управління Держпродспожислужби в Херсонській області про визнання протиправною та скасування постанови -,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА звернулось до суду з адміністративним позовом до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Головного управління Держпродспожислужби в Херсонській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення стягнень передбачених статтею 23 Закону України Про захист прав споживачів від 30.05.2017 року №06-1-1-12/17.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2017 року в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

Товариство з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 13.12.2016 р. посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області проведено перевірку дотримання законодавства про захист прав споживачів Товариством з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА, за результатами якої було складено акт № 50 від 05.12.2016 р.

В акті перевірки Відповідачем було встановлено порушення, допущені Товариством з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА, а саме:

- у продажу знаходились непродовольчі товари, які зазначені в таблиці № 1 додатку № 7 до акту перевірки, які не відповідали вимогам НД по якості через часткову втрату товарного вигляду (потертості на портмоне, забруднення поверхні, непорочність та розходження швів на іграшках, нерівність швів, порушення методів кріплення каблуків та інше). У продажу були мякі іграшки, зазначені у № 1 додатку № 7 до акту перевірки, які не мають належного товарного вигляду (часткова втрата) забруднені, не мають індивідуального пакування;

- під час продажу взуття в магазині розповсюджується внутрішня реклама (аудіо запис) про продаж якісного взуття торгівельної марки PierreCardin виробництво Франція. Фактичним виробником продукції є Китай;

- на кожному товарі є цінник, який оформлено не вірно, не зазначено інформацію про:назву виробника; країну виробника; артикул, модель, розмір не зазначений; відсутній підпис відповідальної особи за ціну; не надається інформація про особливості даної моделі; не зазначена інформація про товаровиробника.

Перевіркою встановлено порушення ст. 6, 15 Закону України Про захист прав споживачів, п.п. 4, 15, 16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами, ст.ст. 7, 8 Закону України Про рекламу.

В додатку 7 до акту перевірки наведено перелік товарів які не відповідають вимогам нормативно-правових актів (нормативних документів) та/або реалізовувались з порушенням вимог законодавства про захист прав споживачів.

На акт перевірки Товариством з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА надано заперечення № 01-20/12-16 від 20.12.2016 р.

13.12.2016 р. посадовими особами Держпродспоживслужби в Херсонській області складено протокол про адміністративне правопорушення серії 06-1-1-11 № 18 щодо ОСОБА_2 у звязку з вчиненням порушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КУпАП.

30.05.2017 р. Головним управліннямДержпродспоживслужби в Херсонській області винесено постанову про накладення стягнень,передбачених ст. 23 Закону України Про захист прав споживачів № 06-1-1-12/17.

Вказаною постановою за порушення ст. 15 Закону України Про захист прав споживачів, а саме, відсутність необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору, зазначену у таблиці № 1 додатку № 7 на Товариство з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА накладено штраф в розмірі 30 289,20 грн.

Не погодившись з обґрунтованістю прийняття вказаної постанови, Позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Відповідач при винесенні оскаржуваної постанови діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені чинним законодавством, що свідчить про відсутність підстав для її скасування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів визначаються Законом України Про захист прав споживачів.

Відповідно до ст.5 Закону України Про захист прав споживачів, держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров'я і життєдіяльності.

Приписами ст. 15 Закону України Про захист прав споживачів встановлено, що споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою.

Інформація про продукцію повинна містити: 1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються; 3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об'єм тощо), умови використання; 4) відомості про вміст шкідливих для здоров'я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами; 5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів; 6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції; 6 1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров'ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї до відповідності. 7) дату виготовлення; 8) відомості про умови зберігання; 9) гарантійні зобов'язання виробника (виконавця); 10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції; 11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій; 12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.

Інформація про послуги, пов'язані з концертною, гастрольно-концертною, конкурсною, фестивальною діяльністю, повинна містити дані про використання чи невикористання виконавцями музичних творів фонограм власного вокального, інструментального, вокально-інструментального виконання музичного твору з музичним супроводом або без нього чи фонограм музичного супроводу до власного вокального, інструментального, вокально-інструментального виконання музичного твору.

Положеннями ст.23 Закону України Про захист прав споживачів визначено, що у разі порушення законодавства про захист прав споживачів суб'єкти господарювання сфери торговельного та інших видів обслуговування несуть відповідальність зокрема за відсутність необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію або продавця (у випадках, визначених Законом України "Про електронну комерцію") - у розмірі тридцяти відсотків вартості одержаної для реалізації партії товару, виконаної роботи, наданої послуги, але не менше п'яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі, коли відповідно до закону суб'єкт господарської діяльності не веде обов'язковий облік доходів і витрат, - у розмірі п'яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що на субєктів господарювання, які здійснюють реалізацію товару покладається обовязок по наданню споживачам необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги) та обовязковий перелік якої визначений ст. 15 Закону України Про захист прав споживачів. Недотримання вказаного обовязку має наслідком притягнення суб'єкта господарювання до відповідальності шляхом накладення штрафу.

Як свідчать встановлені обставини справи, основним видом діяльності ТОВ КАРІ Україна є діяльність із роздрібного продажу непродовольчих товарів.

Так, як вбачається з матеріалів справи, Позивачем зокрема здійснюється продаж взуття торгівельної марки PierreCardin.

В свою чергу, Товариством з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА в рекламі товару зазначається про продаж взуття торгівельної марки PIERRECARDIN PARIS.

Між тим, як вбачається з наданих Відповідачем фотокопій індивідуальної упаковки товару взуття торгівельної марки PierreCardin, фактичною країною-виробником вказаного товару зазначено Індію та Китай.

Отже, наявність вказаної обставини свідчить про те, що ознайомитись з інформацією щодо країни-виробника вказаного товару споживач може тільки після придбання взуття, що в свою чергу суперечить положенням ст.15 Закону України Про захист прав споживачів.

Також, як вбачається з матеріалів справи, в магазині Товариства з обмеженою відповідальністю КАРІ УКРАЇНА здійснювалась реалізація товарів, які частково втратили товарний вигляд, а цінники на товарах містили лише інформацію щодо ціни товару.

Згідно п. 8 ст. 3 Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг субєкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобовязані: реалізовувати товари (надавати послуги) за умови наявності цінника на товар (меню, прейскуранта, тарифу на послугу, що надається) у грошовій одиниці України.

Відповідно до п.п. 6, 7, 8, 9 Інструкції про порядок позначення роздрібних цін на товари народного споживання в підприємствах роздрібної торгівлі та закладах ресторанного господарства Інформування споживачів про роздрібні ціни на товари здійснюється за допомогою таких засобів: ярликів цін (цінників) на зразках товарів або покажчиків цін в підприємствах роздрібної торгівлі; ярликів цін (цінників), прейскурантів алкогольних напоїв, меню та прейскурантівцін на куповані товари у закладах ресторанного господарства.

Ярлик цін (цінник) призначається для надання споживачам основної інформації на окремий товар, покажчик цін і прейскурант цін на куповані товари - на ряд товарів, що є у продажу, меню - про перелік страв, кулінарних, булочних, борошняних кондитерськи виробів, що пропонуються протягом дня.

Ярлики цін (цінники) та покажчики цін повинні мати такі реквізити: для непродовольчих товарів:для товарів, на які ціни встановлені в залежності від сортності, - назва товару, сорт, ціна за один метр, кілограм, штуку абоодиницюрозфасовки;для товарів, на які ціни по сортах не встановлені, - назва товару, ціна за один метр, кілограм, штуку або одиницю розфасовки; для дрібнихштучнихтоварів (парфюмерні, галантерейні та ін.) - назва товару, вага абомісткість, ціна за штуку абоодиницюупаковки.

Роздрібні ціни також можуть бути позначені на товарних ярликах, етикетках підприємств-виготівників, упаковці, в якій товар продається населенню, або безпосередньо на самому товарі, якщо позначення ціни не псує його товарний вигляд та не знижує якість товару.

У підприємствах роздрібної торгівлі та закладах ресторанного господарства, у тому числі в стаціонарній дрібнороздрібній торговельній мережі (крім зазначених в абзаці другому цього пункту), ярлики цін (цінники), прейскуранти цін на куповані товари, покажчики цін обов'язково підписуються працівником, відповідальним за формування, установлення або застосування цін, і завіряються печаткою або штампом суб'єкта господарювання із зазначенням дати підписання.

У підприємствах роздрібної торгівлі, що при розрахунках з споживачами застосовують сучасну технологію автоматизованої ідентифікації товарів за їх штриховими кодами, а значення цін товарів зберігається в пам'яті ЕККА або комп'ютера, завірення ярликів цін (цінників) підписом з датою та печаткою або штампом не обов'язкове. У відділах та секціях торговельних залів таких підприємств у доступному для споживачів місці повинен бути прейскурант цін, завірений підписом працівника, відповідального за формування, установлення або застосування цін, та печаткою із зазначенням дати підписання.

Згідно до п.п. 10, 11, 14 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами до подання товарів у торговельний (демонстраційний) зал працівники суб'єкта господарювання проводять підготовку товарів до продажу (розпакування, перевірка цілісності індивідуальної упаковки, пломб підприємства-виробника, наявності маркувальних даних і якості, чищення, прасування, перевірка наявності інструкцій з експлуатації, технічних паспортів, гарантійних талонів, комплектність виробів, перевірка роботи в дії тощо).

У разі пошкодження (потертості) маркувального ярлика підприємства-виробника суб'єкт господарювання переносить усі маркувальні дані на дублікат товарного ярлика, який засвідчує підписом особа, відповідальна за приймання товару. Дублікат товарного ярлика прикріплюється до товару.

У торговельному (демонстраційному) залі мають бути виставлені наявні в суб'єкта господарювання товари або їх зразки в повному асортименті.

Забороняється продаж товарів, що не мають відповідного маркування, належного товарного вигляду, на яких строк придатності не зазначено або зазначено з порушенням вимог нормативних документів, строк придатності яких минув, а також тих, що надійшли без документів, передбачених законодавством, зокрема, які засвідчують їх якість та безпеку.

Отже, приписи чинного законодавства встановлюють заборону на продаж товарів, що зокрема не мають відповідного маркування та належного виду.

В даному випадку, як вбачається з матеріалів справи, на цінниках, пакуванні або іншим способом в торгівельному приміщенні відсутня інформація про уцінку товару у звязку з частковою втратою якості товару.

Фактично, товар з недоліками (потертості, вкраплини, подряпини, непрофарбування, недоліки швів) пропонувався до продажу за цими ж цінами поряд з товарами належної якості, про що споживача жодним чином не повідомлено.

Також, на цінниках товару відсутня основна інформація про товар, зокрема найменування товару та відсутній підпис працівника, відповідального за формування, установлення або застосування цін.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, Позивач здійснював торгівлю мякими іграшками які не мають належного товарного вигляду (часткова втрата) забруднені та не мають індивідуального пакування.

Так, відповідно до п.п. 4.6, 4.7 Державні санітарні правила і норми ДСанПіН 5.5.6.012-98 маркування, пакування, транспортування і зберігання іграшок (ігор) повинно проводитися згідно діючих відповідних нормативних документів - ДСТУ, ДБН, ТУ та ін.

Іграшки (ігри) повинні мати індивідуальне споживче пакування, на якому (або вкладинці) вказується вік дітей, для яких іграшка (гра) призначена (п. 3.11 Правил) та спосіб обробки (дезинфекції) іграшки (гри).

Отже, реалізація Позивачем мяких іграшок які не мають індивідуального пакування є порушенням правил Державних санітарних правил і норм безпеки іграшок та ігор для здоровя дітей, що в свою чергу свідчить про їх неналежну якість.

Також, суд апеляційної інстанції вважає належними висновки суду першої інстанції щодо відсутності підстав для врахування наданих Позивачем протоколів випробувань, оскільки вони не стосуються питань маркування продукції.

Отже, аналізуючи встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що в даному випадку Позивачем були порушенні положення чинного законодавства, які регулюють питання забезпечення прав споживачів, що в свою чергу свідчить про обґрунтованість прийняття Відповідачем постанови про накладення стягнень від 30.05.2017 року №06-1-1-12/17.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2017 року була прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про відсутність підстав для її скасування.

На підставі наведеного, керуючись, ч.3 ст.160, ст. 196, ст. 198, ст. 200 ст. 205, ст. 206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «КАРІ УКРАЇНА» залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2017 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя: Ю.М. Дадим

Суддя: І.Ю. Богданенко

Суддя: С.А. Уханенко