Справа № 725/3788/17
Суддя: Стоцька Л. А.
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 725/3788/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2017 Першотравневий районний суд м.Чернівців в складі:

головуючого судді Стоцька Л. А.

за участю секретаря: Слободян В.О.

представника відповідача: ОСОБА_1

третьої особи: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, третьої особи: Головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 про визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та скасування приписів, акту, протоколу та постанови ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, третьої особи: Головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 про визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та скасування приписів, акту, протоколу та постанови.

Посилалася на те, що 20.06.2017 року відповідачем було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт у звязку з тим, що позивач на земельній ділянці в с.Заволока, Сторожинецького району Чернівецької області, кадастровий номер :03:005:0423 здійснює будівництво житлового будинку без оформлення права на виконання будівельних робіт, без будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Окрім того, будівництво не відповідає цільовому призначенню земельної ділянки. Приписом було також висунуто вимогу щодо приведення обєкта будівництва у відповідність до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 18.08.2017 року.

Того ж дня інспектором за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було складено акт, згідно якого було встановлено, що здійснюється будівництво житлового будинку без будівельного паспорту, забудови земельної ділянки без оформлення права на виконання будівельних робіт та оформлених документів на землекористування, а саме: земельна ділянка не відповідає цільовому призначенню.

В подальшому, відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.06.2017 року, яким виявлено зазначені вище порушення.

Постановою від 27.06.2017 року її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4930 гривень.

Вважає притягнення її до адміністративної відповідальності безпідставним, оскільки зазначені документи було складено у її відсутності, у звязку з чим вона була позбавлена можливості надати відповідні пояснення та докази, які мали суттєве значення для вирішення справи. Зокрема, вказувала на те, що на момент проведення перевірки на земельній ділянці не виконувались будь-які будівельні роботи, у звязку з вирішенням питання зміни цільового призначення земельної ділянки.

Так, 14.07.2016 року Михальчанською сільською радою Сторожинецького району Чернівецької області 14.07.2016 року було прийнято рішення №124-7/2016 про надання дозволу на розроблення детального плану території для розміщення індивідуальних житлових будинків на масиві земельних ділянок, площею 0,9 га, що розташовані в с.Заволока по вул. І.Валявського.

06.09.2016 року між Михальчанською сільською радою Сторожинецького району та Науково-виробничим товариством з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-земельне бюро» було укладено договір №84/2016 про розробку проектно-кошторисної документації, предметом якого є виконання детального плану території в с.Заволока по вул..Іллі Валявського.

Окрім того, позивач вказувала про те, що її не було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності

Просила визнати протиправними та скасувати: припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2017 року; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2017 року; акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; протокол про адміністративне правопорушення від 20.06.2017 року та постанову у справі від 27.06.2017 року.

Представник позивача у судове засідання не зявився. У поданій до суду заяві адміністративний позов підтримав, просив розглянути справу у його відсутності, позов просив задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнала, з підстав, викладених у поданих до суду письмових запереченнях. Зокрема, вказувала на те, що позивача було належним чином повідомлено про час та місце проведення перевірки, а тому права ОСОБА_3 порушені не були.

Третя особа ОСОБА_4 пояснила, що під час проведення позапланової перевірки нею було встановлено порушення вимог законодавства, у звязку з чим було складено оскаржуваний припис. Вважає, що її дії були правомірними, оскільки позивачу було відомо про її проведення. Просила відмовити в задоволенні позову.

Суд, заслухавши пояснення присутніх учасників судового процесу, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що адміністративний позов ОСОБА_3 необґрунтований та задоволенню не підлягає з наступних підстав:

Так, судом встановлено, що 20.06.2017 року головним інспектором Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області під час проведення позапланової перевірки було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт у звязку з тим, що ОСОБА_3 на земельній ділянці в с.Заволока, Сторожинецького району Чернівецької області, кадастровий номер :03:005:0423 здійснюється будівництво житлового будинку без оформлення права на виконання будівельних робіт, без отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Окрім того, будівництво не відповідає цільовому призначенню земельної ділянки (а.с. 45).

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2017 року позивачу було також висунуто вимогу щодо приведення обєкта будівництва у відповідність до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 18.08.2017 року (а.с.44).

Тоді ж дня інспектором за результатами проведення планового заходу державного нагляду щодо дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було складено акт, згідно якого було встановлено, що здійснюється будівництво житлового будинку без будівельного паспорту, забудови земельної ділянки без оформлення права на виконання будівельних робіт та оформлених документів на землекористування, а саме: земельна ділянка не відповідає цільовому призначенню (а.с.35-43).

20.06.2017 року відносно ОСОБА_3 також було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.4 ст. 96 КпАП України (а.с.42-43).

Як вбачається із змісту протоколу, головним інспектором було виявлено порушення: здійснюється будівництво житлового будинку без оформлення права на виконання будівельних робіт без будівельного паспорту забудови земельної ділянки та оформлених документів на землекористування для будівництва житлового будинку, а саме: земельна ділянка не відповідає цільовому призначенню (а.с.15-16). Зазначений протокол було складено у відсутності позивача.

На підставі протоколу про адміністративне правопорушення, постановою №32/17/1024-1.20/2-1053 від 27.06.2017 року ОСОБА_3 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення , передбаченого ч.4 ст.96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4930 грн. 00 коп. (а.с.49-50).

Окрім того, представником відповідача на підтвердження правомірності дій Управління було надано копію направлення про проведення позапланового заходу від 19.06.2017 року (а.с.47), а також рекомендоване повідомлення про вручення листа ОСОБА_3, яким її було повідомлено про час проведення перевірки.

Згідно з ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих надотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 7, 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування (п.9 Порядку).

Відповідно до п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обовязково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п.17 Порядку).

Відповідно до п.18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється перевірка.

Згідно п.20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

За змістом п. 21 Порядку №533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до ч.1 ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що єдиною та необхідною підставою для складання органом архітектурно-будівельного контролю відносно особи, щодо якої проводилась перевірка протоколу про адміністративне порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є одночасна сукупність наступних обставин: 1) факт вчинення такого правопорушення; 2) воно вчинене саме цією особою та з її вини.

Окрім того, законодавством регламентовано чіткий порядок проведення уповноваженими посадовими особами перевірок субєктів містобудування з дотриманням умов щодо повідомлення особи, відносно якої здійснюється перевірка, забезпечення реалізації її права на надання відповідних пояснень, врахування всіх обставин справи та доказів, дотримання якого є обов'язковим і має передувати прийняттю будь-яких рішень.

Як було встановлено судом, позивача було повідомлено час та місце проведення перевірки, а тому її права порушені не були.

Також суд зауважує, що позивачем добровільно 07.07.2017 року було сплачено, накладений на неї, згідно оскаржуваної постанови від 27.06.2017 року, штраф у розмірі 4930 гривень (а.с.93), що підтверджує ту обставину, що ОСОБА_3 погодилась із правомірністю притягнення її до адміністративної відповідальності та підтверджує факт вчинення нею адміністративного правопорушення.

Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Тобто, Кодексом адміністративного судочинства встановлена презумпція вини субєкта владних повноважень, що означає його обовязок довести правомірність свого рішення, дій чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Також, суд зауважує, що рішенняМихальчанської сільської ради Сторожинецького району Чернівецької області від 14.07.2016 року №124-7/2016, яким було надано дозвіл на розроблення детального плану території для розміщення індивідуальних житлових будинків на масиві земельних ділянок, площею 0,9 га, що розташовані в с.Заволока по вул.І.Валявського не спростовує того факту, що станом на 20.06.2017 року позивачем не було оформлено право на виконання будівельних робіт та отримано будівельного паспорту забудови земельної ділянки.

Щодо заявлених позовних вимог про визнання протиправними та скасування акту від 20.06.2017 року та протоколу про адміністративне правопорушення від 20.06.2017 року, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Зокрема, статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, який має відповідати вимогам, передбачених ст. 256 КУпАП.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є одним із доказів у справі про адміністративне правопорушення, оцінку якому у відповідності до вимог ст. 252 КУпАП дає орган (посадова особа), що уповноважений розглядати справу.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення за своїм характером не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки він лише встановлює та фіксує певні фактичні обставини, пов'язані з вчиненням адміністративного правопорушення, та не породжує ніяких прав та обов'язків для правопорушника і не може бути предметом окремого спору і підлягає оцінці в сукупності з іншими доказами стосовно наявності чи відсутності ознак (складу) адміністративного правопорушення.

Тому, протокол про адміністративне правопорушення не вважається рішенням суб'єкта владних повноважень в розумінні ст.17 КАС України та не підлягає оскарженню в порядку адміністративного судочинства. Крім того, відповідно до положень визначених у Розділі ІV Кодексу України про адміністративне правопорушення, не передбачено оскарження протоколу про адміністративне правопорушення, натомість передбачається оскарження та опротестування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Аналогічним за своєю суттю є акт перевірки, складений субєктом владних повноважень

У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність субєкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 17 КАС.

Зазначена правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду України №21-237а13 від 10.09.2013 року, яка є обовязковою для всіх судів України.

З урахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_3 необґрунтований та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 72, 79, 86, 87, 94, 122, 158-163, 167, 186 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, третьої особи: Головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 про визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та скасування приписів, акту, протоколу та постанови відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Першотравневий районний суд м.Чернівці протягом десяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_5 Л. А.