Справа № 804/7924/17
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2017-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 грудня 2017 р. Справа № 804/7924/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2 про застосування заходів реагування, -
Позивач в обґрунтування позовних вимог в адміністративному позові зазначив наступне. При проведенні позапланової перевіркиДніпровського національного університету імені ОСОБА_2, а саме адміністративної будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35, та будівлі гуртожитку за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Козацької Слави, 2, було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту. Виявлені в ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки від 16.11.2017 р. №86та створюють небезпеку для життя та здоров'я людей і на момент звернення до суду не усунені відповідачем. Зауважень до проведеного заходу та складеного акту з боку відповідача не було. За виявлених порушень, вказані будівліуніверситету не можуть експлуатуватись до повного усунення виявлених порушень.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 33 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинної на момент звернення до суду) у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються: юридичним особам та фізичним особам-підприємцям за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
20 грудня 2017 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки дана справа становить значний суспільний інтерес.Позивачем ставиться питання про фактичне припинення роботи цілого структурного підрозділу відповідача і залишення студентів Жовтоводського промислового коледжу без будівлі гуртожитку та фактичного їх виселення посеред зимового періоду, а працівників коледжу без адміністративної будівлі. За вказаних обставин, подальший розгляд справи не може бути продовжений в порядку скороченого провадження, а має здійснюватись позовному провадженні. До того, позивач не сплатив судовий збір за подання даного позову, у звязку з чим позов має бути залишено без руху.
Клопотання відповідача щодо призначення справи №804/7924/17 до розгляду в порядку позовного провадження не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
15 грудня 2017 року набули чинності зміни до положень Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції від 15.12.2017 р.) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності субєкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших обєктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи 804/7924/17 у спрощеному провадженні.
Згідно з частинами 1, 2 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України відзив подається протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.ч. 5, 8 ст. 261 Кодексу адміністративного. судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Дніпровський національний університет імені ОСОБА_2 зареєстрований юридичною особою 30.10.2000 року, про що вчинено запис в Єдиному державному реєстрі про включення відомостей про державну реєстрацію юридичної особи; ідентифікаційний код 02066747.
Відповідач має відокремлені підрозділи, в тому числі Жовтоводський промисловий коледж Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2 (код ЄДОРПОУ ВП 21903083).
29 вересня 2017 року на виконання Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.09.2017 р. №643 «Деякі питання державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки», з метою перевірки стану техногенної і пожежної безпеки закладів освіти Жовтоводським міським відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято Наказ №8 «Про проведення позапланових перевірок в жовтні-грудні 2017 року» (а.с.18).
У період з 15 листопада 2017 року по 16 листопада 2017 року відповідно до наказу від 29.09.2017 р. №8, посвідчення на перевірку № 93від 15.11.2017р., фахівцем Жовтоводського міського відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства у сферахцивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки Дніпровським національним університетом імені ОСОБА_2 код 02066747, а саме будівлі адміністративного корпусу, будівлі учбового корпусу Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35, та будівлю гуртожитку Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Козацької Слави, 2.
За результатами перевірки складено акт №86 від 16.11.2017 р.
В акті перевірки встановлено низку порушень, допущених Жовтоводським промисловим коледжем Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, при експлуатації будівлі адміністративного корпусу, будівлі учбового корпусу за адресою: м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35, та будівлі гуртожитку за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Козацької Слави, 2, в тому числі щодо забезпечення пожежної безпеки, техногенної безпеки та захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.
Зокрема, було виявлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей та зумовили необхідність звернення позивача до суду з вимогами, що заявлені.
Зміст даних порушень зафіксований в акті та полягає в наступному:
1. в адміністративній будівлі за адресою: м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35:
- не прийнято заходи щодо заміни несертифікованої апаратури і обладнання системи протипожежного захисту, в звязку з закінченням терміну її служби відповідно до нормативно-технічної документації в приміщеннях адміністративної будівлі, що є порушенням розділу V п. 1.2 ППБУ; п. 5.2 ДБН В.2.5-56-2014;
- не виведено сигнал про спрацювання системи пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження, що є порушенням розділу V п. 1.2 ППБУ; п. 5.8 ДБН В.2.5-56-2014;
- не приведено в технічно-справний стан систему пожежної сигналізації в приміщеннях адміністративної будівлі, що є порушенням розділу V п. 1.1 ППБУ; п. Ж.2.2 Додаток Ж ДБН В.2.5-56-2014;
- не укладено угоду на технічне обслуговування системи пожежної сигналізації з організацією, яка має ліцензію на проведення даних робіт, що є порушенням Розділу V п. 1.4 ППБУ; п. Ж.11.1, п. Ж.11.3 Додаток Ж ДБН В.2.5-56-2014;
- не забезпечено ведення експлуатаційної документації системи пожежної сигналізації на обєкті, в якій необхідно реєструвати: зміст, терміни та виконавців (юридичних і фізичних осіб) проведення ТО та ППР; дату і обставини санкціонованих та помилкових спрацювань УПС та АУП, дату виходу з ладу автоматичних засобів та час усунення недоліків; дату й результати контрольних перевірок і періодичних випробувань УПС та АУП. На об'єкті відсутня така документація: проектна документація та виконавчі креслення на установку; акт приймання і здавання установки в експлуатацію; паспорти на устаткування та прилади; інструкція з експлуатації установки і посадові інструкції, що є порушенням Розділ V п. 1.1 ППБУ;
- будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: приміщення адміністративної будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу і управління евакуюванням людей 3-го типу, що є порушенням Розділу V п. 1.2 ППБУ, п. 5.3, Таблиця Б1, Додаток Б ДБН В.2.5-56-2014;
- забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, а саме: приміщення електрощитової, яке знаходиться на першому поверсі адміністративної будівлі, не відокремлено від сусідніх приміщень протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека обєктів будівництва. Загальні вимоги», протипожежними дверима 2-го типу з мінімальною межею вогнестійкості - EI 30, що є порушенням Розділу IV п. 1.24 ППБУ; п. 6.17 Таблиця 3 ДБН В.1.1-7-2016;
- не проведено ремонт покрівлі даху адміністративної будівлі, в наслідок чого допускається вплив атмосферних опадів на силову та освітлювальну електромережу, що є порушенням РозділуІV п. 1.1 ППБУ;
- обєкт підвищеної пожежної небезпеки - приміщення бібліотеки, не відокремлено від коридору 2 - го поверху протипожежними дверми з відповідною межею вогнестійкості, а саме:під час експлуатації обєкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, що є порушенням Розділу III п. 2.3 ППБУ, п.6.1, п. 6.2, п. 6.4 таблиця 3 ДБН В.1.1-7-2016;
- вихід на горище адміністративної будівлі не обладнано протипожежним люком з відповідною межею вогнестійкості, а саме: під час експлуатації обєкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, що є порушенням Розділу III п. 2.3 ППБУ; п.6.1, п. 6.2, п. 6.4 таблиця 3 ДБН В.1.1-7-2016;
- у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, деревяні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, а саме: деревяні конструкції покрівлі адміністративної будівлі не оброблені вогнезахисним покриттям із складання відповідного акту, що є порушенням Розділу ІІІ п. 2.5 ППБУ.
2. в будівлі гуртожитку за адресою: м. Жовті Води, вул. Козацької слави, 2:
- не прийнято заходи щодо заміни несертифікованої апаратури і обладнання системи протипожежного захисту, в звязку з закінченням терміну її служби відповідно до нормативно-технічної документації в приміщеннях будівлі гуртожитку, що є порушенням Розділу V п. 1.2 ППБУ, п. 5.2 ДБН В.2.5-56-2014;
- не виведено сигнал про спрацювання системи пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження, що є порушенням Розділу V п. 1.2 ППБУ, п.5.8 ДБН В.2.5-56-2014;
- не проведено ремонт покрівлі даху будівлі гуртожитку, в наслідок чого допускається вплив атмосферних опадів на силову та освітлювальну електромережу, що є порушенням Розділу V п. 1.1 ППБУ;
- не проведено ремонт покрівлі даху будівлі гуртожитку, в наслідок чого допускається вплив атмосферних опадів на силову та освітлювальну електромережу, що є порушенням Розділу ІV п. 1.1 ППБУ;
- будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: приміщення будівлі гуртожитку не обладнані системою оповіщення про пожежу і управління евакуюванням людей 3-го типу, що є порушенням Розділу V п. 1.2 ППБУ;п. 15 Таблиця Б1, Додаток Б ДБН В.2.5-56-2014;
- забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, а саме: приміщення електрощитової, яке знаходиться на першому поверсі будівлі гуртожитку, не відокремлено від сусідніх приміщень протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека обєктів будівництва. Загальні вимоги», протипожежними дверима 2-го типу з мінімальною межею вогнестійкості - EI 30, що є порушенням Розділу ІV п. 1.24 ППБУ; п. 6.17 ДБН В.1.1-7-2016;
- не допускається: забивати, заварювати, замикати на замки, болтові зєднання та інші запори, що важко відчиняються зсерединизовнішні евакуаційні двері будівель, а саме: допущено експлуатацію зовнішніх евакуаційних дверей з будівлі гуртожитку закритих на замок, що є порушенням Розділу ІІІ п. 2.37 ППБУ.
Також, не забезпечено всіх працівників закладу засобами індивідуального захисту, що є порушенням п. 2, частини 1 ст. 20 Кодекс цивільного захисту України; черговий персонал гуртожитку не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу, що є порушенням Розділу VІ п.1.3 ППБУ (а.с.14-16).
Копію акту вручено директору коледжу 16.11.2017 року (а.с.16 зворотній бік).
Згідно з відміткою на акті заперечень або зауважень на акт перевірки не було.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що на момент звернення до суду відповідачем не усунуто виявлених в ході перевірки порушень.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно зі ст. 1, ч. 5, ч.11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг субєктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг субєктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення субєкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо субєкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання субєктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених субєктом господарювання у документі обовязкової звітності, крім випадків, коли субєкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обовязкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобовязаний повідомити субєкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до пяти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання субєктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоровю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобовязані предявити керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Субєкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання субєктом господарювання документів обовязкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Премєр-міністра України про перевірку субєктів господарювання у відповідній сфері у звязку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоровя людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було повязано з діяльністю субєкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу зясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обовязковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч. 4 ст. 6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, імя та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом пяти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоровю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників субєкта господарювання, їх непридатність або відсутність;7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних обєктів або обєктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на обєкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки субєктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних обєктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, субєктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ст.ст.73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як вбачається з проаналізованих положень Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 15.11.2017 р. по 16.11.2017р. фахівцем позивача проведено позапланову перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Дніпровським національним університетом імені ОСОБА_2 (ідентифікаційний код 02066747), за місцем провадження діяльності його відокремленого підрозділу Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, а саме будівлі адміністративного корпусу та будівлі учбового корпусу Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35, та будівлі гуртожитку Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2, за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Козацької Слави, 2.
За результатами перевірки встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоровю людей, в тому числі дітей, учнів, працюючого персоналу, іншим громадян, а також особам, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
Так, відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачу інформації про пожежу, в звязку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.
Не належне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в звязку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в звязку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
Відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
При порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме не виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоровю людей.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
За таких обставин, суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час позапланової перевірки будівлі адміністративного корпусу, будівлі учбового корпусу Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2 за адресою: м. Жовті Води, бульвар Свободи, 35, та будівлі гуртожитку Жовтоводського промислового коледжу Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2 за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Козацької Слави, 2, є такими, що створюють загрозу життю та/або здоровю людей, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В звязку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обовязковими для встановленого законодавством кола субєктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоровю людей.
Відповідно до п. п. 24, 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб'єкті господарювання на ній або водному об'єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров'ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об'єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Акт перевірки від 16.11.2017 р. №86 вручений відповідачу 16.11.2017 року. Заперечень на акт або будь-яких зауважень не надано.
Відповідачем надано план заходів щодо усунення виявлених порушень від 15.11.2017. Згідно з планом, відповідачем по терміну виконання запланованих дій, станом на 05.12.2017 р. лише визначено організацію, яка проводить установку протипожежних дверей. Тобто, навіть не складено кошторис та не визначено обсяг робіт по власно визначеному терміну.
Отже, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не перестали існувати та не усунуті.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення,виявлені порушення під час позапланової перевірки обєкту створюють загрозу життю та здоровю людей (дітей, працюючого персоналу тощо), і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.11.2017 р. Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області відстрочено сплату судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення у справі.
Враховуючи той факт, що день розгляду справи судовий збір за подання адміністративного позову до суду не сплачено позивачем, судовий збір у розмірі 1600,00грн. підлягає стягненню з позивача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст. ст. 72-77, 242-246, 250, 255, 257, 261 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дніпровського національного університету імені ОСОБА_2 про застосування заходів реагування задовольнитив повному обсязі.
Судовий збір у розмірі 1600,00грн. стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили станом на 21.12.2017 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді ОСОБА_1 ОСОБА_3