Справа № 505/2214/17
Суддя: Нікітішин В. П.
Дата ухвалення: 2017-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 505/2214/17
Провадження№2-А/505/46/17 П О С Т А Н О В А
І М ЕНЕМ У К Р А Ї Н И
20.12.2017 року Котовський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Нікітішина В.П.
при секретарі Шевчук С. В.
за участю: позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Подільську Одеської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,
Позивач ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернувся 29 серпня 2017 року в суд з цим позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4, та просив поновити строк на оскарження постанови від 03.08.2017 р. №328/1 по справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.5 ст. 96 КУпАП, яка винесена Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4; скасувати постанову від 03.08.2017 р. №328/1 по справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч.5 ст. 96 КУпАП, яка винесена Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4, а провадження по вказаній справі - закрити.
Підставою цьому зазначав те, що йому на праві приватної власності належить житловий будинок, який знаходиться за адресою: Одеська обл., м. Подільськ, вул. Затишна (Свердлова), 119.
Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 виніс постанову від 03.08.2017 р. №328/1 по справі про адміністративне правопорушення, якою його визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу розміром 5950,00 грн.
Позивач позапланову перевірку вважає незаконною і, як наслідок, вважає незаконним та такими, що підлягають скасуванню протокол про адміністративне правопорушення від 26.07.2017 р. за ч.5 ст.96 КУпАП та постанова від 03.08.2017 р. №328/1 по справі про адміністративне правопорушення за ч.5 ст. 96 КУпАП з наступних підстав.
Так, відповідач склав акт перевірки 20.07.2017 року без наказу Держархбудінспекцїї про проведення позапланової перевірки, без направлення на проведення перевірки; його не було заслухано по суті справи; відповідачем було неправильно застосовано норми матеріального права щодо кваліфікації дій, оскільки безпідставно віднесено будівництво до обєкту І категорії складності; під час складання протоколу про адміністративне правопорушення від 26.07.2017 р. та постанови від 03.08.2017 р. №328/1 по справі про адміністративне правопорушення відповідачем було допущено численні порушення процесуального законодавства, що є підставою для скасування вищезазначених протоколу та постанови; відповідачем пропущено строк притягнення до адміністративної відповідальності, встановлений ст. 38 КУпАП, адже будівельні роботи проводились ним у 1996 році.
Копію постанови №328/1 у справі про адміністративне правопорушення від 03.08.2017 року була отримана ним лише 21.08.2017 року. Вказану причину пропуску строку на оскарження він вважає поважною для поновлення строку на оскарження постанови.
Позивач та його представник адвокат ОСОБА_2 в ході судового розгляду на позові наполягали у повному обсязі та просили його задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не зявився. Причин неявки суду не повідомив. Заяв про розгляд справи у свою відсутність не надав. Заперечень до позову не представив.
Тому за згоди сторони позивача справу розглянуто у відсутність відповідача.
Вислухавши пояснення сторони позивача, покази свідка та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про таке.
Згідно положення статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Як свідчить з матеріалів справи, 20 липня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_5 проведено позапланову перевірку з питань дотримання ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил з будівництва гаражу за адресою: вул. Затишна, 119, м. Подільськ, Одеська область.
За результатами перевірки встановлено, що під час перевірки з виїздом на місце 20 липня 2017 року за адресою: вул. Затишна, 119, м. Подільськ Одеська область, встановлено, шо на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_3 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЛ № 778010, за вказаною вище адресою, розмішений житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. На момент перевірки будівельні роботи не проводились. Під час проведення інспекційних заходів Державного архітектурно-будівельного контролю, встановлено, та зафіксовано Фото-Фіксацією, шо за вказаною вище адресою, ОСОБА_3 без документів, шо надають право на виконання будівельних робіт, виконав будівельні роботи з реконструкції житлового будинку, а саме: збудовано прибудову (літ.а2) та виконано реконструкцію даху, пов'язану із зміною конфігурації даху, та заміною несучих та огороджувальних конструкцій, чим порушено ч.1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Разом з тим, під час перевірки було встановлено, шо забудовником не забезпечено влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, шо запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжної ділянки, шо являється порушенням п.3.25* ЦБН 360-92** «Планування та забудова міських та сільських поселень». На час проведення перевірки здійснюється експлуатація самовільно реконструйованого житлового будинку без прийняття його в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, чим порушено ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
За результатами перевірки складено акт перевірки від 26 липня 2017 року та протокол про адміністративне правопорушення від 26 липня 2017 року, яким ОСОБА_3 обвинувачувався у скоєні адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП.
У акті та протоколі від 26 липня 2017 року, міститься відмітка про відмову ОСОБА_3 від отримання документу. Документи були надіслані ОСОБА_6.
Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 №328/1 від 03.08.2017 року позивач ОСОБА_3 був визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КпАП України, та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950,00 грн. У постанові міститься відмітка про відмову ОСОБА_3 від отримання документу.
Згідно ст. 96 ч.5 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Положеннями ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що
замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
Проте, будівництво позивачем здійснено у 1996 році, що підтверджується копією технічного паспорту на житловий будинок по вул. Затишна, 119, м. Подільськ Одеської області.
Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні також показала, що позивач побудував веранду, прихожу і кухню до будинку у 1996 році. Її чоловік допомагав позивачу здійснювати вказані забудови. Позивач здійснював будівництво близько двох років та закінчив його у 1996 році.
Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи.
Згідно положення ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, що встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративне правопорушення, зворотної дії у часі не мають.
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VІ (із наступними змінами) набув чинності 12.03.2011 р.
Таким чином, на думку суду, відповідач при винесенні оскаржуваної постанови від 03.08.2017 р. не діяв в межах, спосіб та на підставі Конституції України та законів України, оскільки не зясував чи було порушено позивачем у 1996 році ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» при здійсненні будівництва.
Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення.
Оскаржувана постанова була винесена 03.08.2017 року, правопорушення не є триваючим, тобто на час винесення постанови минули і строки притягнення до адміністративної відповідальності навіть за наявності складу адміністративного правопорушення.
При накладанні стягнення відповідно до ст. 280 КУпАП орган який розглядає справу про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки й бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Відповідно позивач не може нести адміністративну відповідальність за ч.5 ст. 96 КУпАП, оскільки на момент початку виконання будівельних робіт такої відповідальності не було передбачено чинним КУпАП, відповідно притягнення позивача до такої адміністративної відповідальності порушує загальні положення визначені ст.8 КУпАП в частині дії закону в часі.
На підставі вище викладеного суд вважає, що дії головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_4 по притягненню позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП слід визнати протиправними, а оскаржена постанова підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.
Інші питання щодо невідповідності оскаржуваної постанови вимогам чинного законодавства на чому наголошує позивач, на переконання суду, не можуть бути окремими самостійними підставами для скасування цієї постанови по суті.
Щодо поновлення позивачу строку на звернення до суду з даним позовом, суд зазначає наступне.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 р. встановлено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків.
Як вже було встановлено судом, копія постанови була направлена позивачу ОСОБА_6. З огляду на те, що копію спірної постанови суду позивач отримав лише 21.08.2017 року, суд вважає за необхідне поновити йому строк на звернення до суду з вказаним позовом.
Керуючись ст. ст. 121, 139, 241-246, 286 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Поновити ОСОБА_3 строк на звернення до суду з цим позовом.
Позовну заяву задовольнити.
Скасувати Постанову №328/1 від 03.08.2017 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_4 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП.
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 за ч.5 ст.96 КУпАП закрити.
Постанова суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанову суду може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

С у д д я

Постанову у повному обсязі складено 22.12.2017 року.