Справа № П/811/1343/17
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2017 року справа № П/811/1343/17

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області до Управління Держпраці у Кіровоградській області, третя особа - ОСОБА_1, про скасування уточнення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області, третя особа - ОСОБА_1, в якому просить суд визнати недійсним та скасувати уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року № С/271-04-03.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року № С/271-04-03 видане з порушенням наказу МОЗ України від 13.12.2004 року №614 "Про затвердження Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці". Також зазначає, що вказаними уточненнями показники важкості праці зазначені в інформаційній довідці від 12.09.2016 року № 01-22-03/2822 визнано такими, що втратили чинність, відтак, інформаційна довідка від 21.03.2017 року № С/271-04-03 впливає на розмір виплат третій особі.

Відповідачем до суду надано письмові заперечення на позов, в яких зазначено, що доповнення (уточнення) є законними та обґрунтованими, прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені діючим законодавством та просив суд відмовити в задоволенні заявленого позову в повному обсязі (а.с.40-44).

Представником третьої особи до суду також подано заперечення на адміністративний позов, в яких зазначено, що відповідач видаючи уточнення до довідки від 12.09.2016 року № 01-22-03/2822 вчинив дії, що не суперечать нормам діючого законодавства (а.с.91-93).

На підставі усної ухвали від 12.12.2017 року занесеної до протоколу судового засідання подальший розгляд справи проведено у порядку письмового провадження (а.с.95).

Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

У відповідності до ст. 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи усіх форм дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи позовні вимоги Позивача суд приходить до висновку, що спірні правовідносини виникли у сфері забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя, вказані відносини регулюються Законом України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" та Порядком складання та вимоги до санітарно - гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров'я №614 від 13.12.2004 року та зареєстрованого Міністерством юстиції України 23.02.2005 року за №260/10540 (далі - Порядок №614).

У відповідності до преамбули Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» цей Закон регулює суспільні відносини, які виникають у сфері забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя, визначає відповідні права і обов'язки державних органів, підприємств, установ, організацій та громадян, встановлює порядок організації державної санітарно-епідеміологічної служби і здійснення державного санітарно-епідеміологічного нагляду в Україні.

Абзацом 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» громадяни мають право на достовірну і своєчасну інформацію про стан свого здоров'я, здоров'я населення, а також про наявні та можливі фактори ризику для здоров'я та їх ступінь.

Порядок складання та вимоги до санітарно - гігієнічних характеристик умов праці, затверджений Наказом Міністерства охорони здоров'я №614 від 13.12.2004 року та зареєстрований Міністерством юстиції України 23.02.2005 року за №260/10540 розроблено на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 N 1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".

Згідно з п.п. 1.3.-1.6. Порядку №614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри в працівника професійного захворювання (отруєння)(далі - санітарно-гігієнічна характеристика) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв'язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

До факторів виробничого середовища і трудового процесу належать шкідливі речовини, фізичні фактори - шум, інфразвук, ультразвук, неіонізуюче, іонізуюче випромінювання, мікроклімат, важкість та напруженість праці тощо відповідно до діючої гігієнічної класифікації умов праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу.

Санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ (додаток 1). У разі необхідності до складання санітарно-гігієнічної характеристики можуть залучатись лікарі інших структурних підрозділів закладів державної санітарно-епідеміологічної служби.

Підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315/0, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 N 160 "Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах". Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства.

Санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем.

Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством.

У відповідності до п. 1.12 Порядку №614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

Судом з матеріалів справи встановлено, що у колишнього працівника Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» (далі -Смолінська шахта) ОСОБА_1 було виявлено підозру у професійному захворюванні. За матеріалами наданими роботодавцем та узгодженими відділенням виконавчої дирекції Фонду відповідачем була складена інформаційна довідка про умови праці потерпілого від 12 вересня 2016 року (а.с.4-7).

20 лютого 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Управління Держпраці з заявою, в якій просив уточнити та доповнити зазначені в інформаційній довідці від 12 вересня 2016 року данні по показниках важкості праці на робочому місці електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування (а.с.8).

Розглянувши заяву від 20 лютого 2017 року відповідачем 21.03.2017 року до Українського науково-дослідного інституту промислової медицини направлено уточнення до інформаційної довідки про умови праці від 12.09.2017 року (а.с.9).

Даним уточненням скасовано показники важкості, що зазначені в інформаційній довідці 12.09.2017 року.

Пунктом 1.8 Порядку 614 встановлено, що тільки лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики.

Суду не надано доказів того, що науково - дослідний інститут звертався до відповідача із запитом про необхідність доповнень чи внесення уточнень до інформаційної довідки.

Відповідно до ст.43 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" Оскарження рішень і дій посадових осіб, які здійснюють державний санітарно-епідеміологічний нагляд

Постанови, розпорядження, приписи, висновки посадових осіб державної санітарно-епідеміологічної служби у місячний термін можуть бути оскаржені:

а) головного державного санітарного лікаря України - до Кабінету Міністрів України або до суду;

б) головного державного санітарного лікаря центральних органів виконавчої влади, що реалізують державну політику у сферах оборони і військового будівництва, охорони громадського порядку, захисту державного кордону, виконання кримінальних покарань, Державного управління справами, Служби безпеки України - головному державному санітарному лікарю України або до суду;

в) інших головних державних санітарних лікарів та посадових осіб державної санітарно-епідеміологічної служби - вищестоящому головному державному санітарному лікарю або до суду.

Відповідно до п. 1.26 Порядку у разі незгоди з санітарно-гігієнічною

характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно- епідеміологічної служби або в судовому порядку.

Отже, потерпілий, у разі незгоди з інформаційною довідкою повинен був звернутися до Держпраці України або до суду.

Частиною 1 ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному, та об'єктивному дослідженні, ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили, крім того, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

За таких умов, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог та необхідність скасувати уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року № С/271-04-03.

Судові витрати по справі розподіляються відповідно до вимог ст.94 КАС України.

Керуючись статтями 8 - 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159 - 163, 167, 254, 267 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати недійсною та скасувати уточнення до інформаційної довідки від 21.03.2017 року № С/271-04-03.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її отримання.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Л.І. Хилько