Справа № 640/19380/17
Суддя: Зуб Г. А.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2017 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника Харківської митниці ДФС Левади Валерія Павловича, Харківської митниці ДФС про скасування рішення суб'єкта владних повноважень, -

В С Т А Н О В И В :

08.12.2017 року до суду звернувся позивач з вказаним адміністративним позовом, в якому просить поновити строк звернення до суду із даною заявою, та визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил №45/80700/17 від 21.02.2017 року винесену Харківською митницею ДФС про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 485 МК України.

Згідно до п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення).

Відповідно до статті 6 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

За приписами ч. 2 ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану постанову у відношенні позивача було складено 21.02.2017 року.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В даному випадку, строк звернення до адміністративного суду з позовом - це проміжок часу у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Виходячи з правового змісту наведених норм, суд зазначає, що є загально встановлені строки звернення до суду та є спеціальні. При чому процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов'язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку ст..100 КАС України.

Визначення початку або встановлення такого строку виходе з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В даному випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день обєктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов'язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

При чому суд зазначає, що законодавець пов'язує початок обчислення строку з не з тим, коли особа суб'єктивно з'ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно слід вважати порушенням, а про те, коли вона об'єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Суд звертає увагу, що дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності субєктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Слід також зазначити, що дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов'язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Позивач звернувся до суду з порушенням строку звернення до суду з даними позовними вимогами, але просить їх поновити у зв'язку з поважними причинами їх пропуску, а саме те, що він дізнався про оскаржувану постанову лише 30.11.2017 року під час оформлення продовження дозволу на право володіння мисливською вогнепальною зброєю у відповідному відділі Дергачівського відділу НП ГУ НП у Харківській області.

Відповідно до ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Аналізуючи викладені вище норми, колегія суддів дійшла до висновку про те, що строк звернення до адміністративного суду з позовом як різновид строку позовної давності та наслідки його пропущення, встановлені ч.2 ст.100 КАС України, можуть застосовуватися судом лише у випадку, коли мало місце порушення прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду за захистом цих прав.

Вказана позиція узгоджується з аналогічною правовою позицією, висловленою Верховним Судом України у постанові від 06.10.2013 року у справі №21-389а13.

Відповідно до ч.1 ст. 102 КАС України, пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Враховуючи вище викладене, суд вважає вказані позивачем обставини не можуть свідчити про поважність пропуску строку звернення до суду, а тому суд відмовляє в поновленні строку на оскарження вказаної постанови, а позов ОСОБА_1 залишає без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 155 КАС України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку - відмовити.

Справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника Харківської митниці ДФС Левади Валерія Павловича, Харківської митниці ДФС про скасування рішення суб'єкта владних повноважень - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Оскільки ухвала постановлена без виклику осіб, апеляційна скарга може бути подана сторонами протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

СУДДЯ