Справа № 826/8922/16
Суддя: Губська Л.В.
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8922/16 Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А. Суддя-доповідач: Губська Л.В.
У Х В А Л А

Іменем України

13 грудня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

Суддів: Вівдиченко Т.Р.,

Федотова І.В.,

при секретарі: Нікітіній А.В.,

за участю:

представника позивача Медвецького Т.А.,

представника відповідача Бочарової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укртранснафта» на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 29 вересня 2017 року по справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Укртранснафта» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Публічне акціонерне товариство «Укртранснафта», звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ (розпорядження) від 13.05.216 №296 про здійснення позапланової перевірки будівництва оптоволоконної лінії зв'язку 8км н/п Кременчук-Херсон до ВЗ НПС «Пролетарська» на території Полтавської та Кіровоградської областей, яке здійснюється філією «Придністровські магістральні нафтопроводи» ПАТ «Укртранснафта».

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 29 вересня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на неповне з'ясування судом обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить постанову суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

В судовому засіданні представник позивача доводи апеляційної скарги підтримав і просив її задовольнити, в той час, як представник відповідача проти цього заперечувала, просила залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено і вбачається з матеріалів справи, що на підставі письмового звернення ОСОБА_5 від 06.05.2016 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано наказ №296 від 12.05.2016 про проведення позапланових перевірок, яким Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Держархбудінспекції доручено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва «Будівництво оптоволоконної лінії зв'язку 8км н/п Кременчук-Херсон до ВЗ НПС «Пролетарська» на території Полтавської та Кіровоградської областей, яке здійснюється філією «Придніпровські магістральні водопроводи» ПАТ «Укртранснафта».

На підставі наказу від 12.05.2016 №296 відповідачем оформлено направлення на проведення перевірки від 12.05.2016 №212-6/097/40-212-10/4494, яким проведення перевірки доручено головному інспектору будівельного нагляду відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Управління Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Держархбудінспекції України ОСОБА_6 та головному інспектору будівельного нагляду відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Управління Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Держархбудінспекції України ОСОБА_7

20 травня 2016 року посадовою особою Департаменту Державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду ДАБІ України у присутності представника замовника будівництва - заступника директора ПДМН ПАТ «Укртранснафта» ОСОБА_8 та представників ПДМН ПАТ «Укртранснафта» - начальника управління зв'язку ОСОБА_9, інженера технічного нагляду ОСОБА_10 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил позивача (відокремленого підрозділу - філії «Придніпровські магістральні нафтопроводи, м.Кременчук, вул.Перемоги, 32/5») на об'єкті будівництва «Будівництво оптоволоконної лінії зв'язку 8км н/п Кременчук-Херсон до ВЗ НПС «Пролетарська», за результатами якої складено акт перевірки від 20.05.2016, в якому зафіксовано ряд порушень.

Наказ №296 від 12.05.2016 є предметом цього позову, оскільки позивач вважає його протиправним, а саме, таким, що прийнятий з перевищенням повноважень.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суду перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несправедливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч.ч.1,2 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб'єкт владних повноважень довів суду правомірність своїх дій, в той час, як позивач свої вимоги належним чином не обгрунтував і не довів.

Колегія суддів погоджує такий висновок суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08 квітня 2011 року N 439/2011, встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме:

- здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури;

- внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Згідно пунктів 1,2 Порядку Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Держархбудінспекція України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, цим Положенням, іншими актами законодавства України, а також дорученнями Президента України.

Відповідно до пункту 6 Порядку Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи

Так, Закон України «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687) визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Статтею 10 цього Закону передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), згідно з п. 1 якого державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється Держархбудінспекцією.

Пунктом 2 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється з дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з пунктами 5, 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється в порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Приписами пунктів 16, 17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Частиною 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038 встановлено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

При цьому слід зазначити, що статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Так, до уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», зокрема: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

При цьому, відповідно до ч.2 ч.3 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Крім того, відповідно до п. 9-1 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Таким чином, колегія суддів, погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки станом на момент проведення перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю на відповідній території (м. Кременчук) створено не було, спільна комісія з питань передачі повноважень не створювалася, а акт комісії не затверджувався, відтак, контролюючі заходи у вигляді позапланової перевірки були вчинені належними особам, визначеними законодавством, та підтвердженими відповідними службовими посвідченнями.

Щодо доводів про невідповідність дати наказу в направленні на перевірку, колегія суддів приймає доводи відповідача щодо наявності технічної описки, і не вважає, що це може бути підставою для скасування наказу.

Крім того, посадових осіб Держархбудінспекції було допущено до перевірки, а під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зауважень щодо оформлення направлення у представників позивача не виникало.

Як наголошувалось вище, підставами для проведення позапланової перевірки, відповідно до п.7 Порядку, є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Так, на адресу Держархбудінспекції надійшло звернення гр. ОСОБА_5 від 06.05.2016 (вх.№40-2295-М від 11.05.2016) з проханням здійснити перевірку законності виконання будівельних робіт, яке містило всю необхідну інформацію для його розгляду, в той час, як копію цього звернення, що була надана позивачеві, було виготовлено із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних» та Закону України «Про інформацію», тому доводи позивача про невідповідність заяви належній формі судом не приймаються.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи і судове рішення ухвалено у відповідності до норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому підстав для скасування постанови не вбачається.

Керуючись ст.ст.195,196,198,202,205,207,211,212,254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укртранснафта» - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 29 вересня 2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту.

Ухвала в повному обсязі складена 18 грудня 2017 року.

Головуючий-суддя Л.В.Губська

Судді Т.Р.Вівдиченко

І.В.Федотов