Справа № 810/2953/17
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2017-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 вересня 2017 року № 810/2953/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву головного управління ДФС у Київській області до державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№ 132)» про стягнення податкового боргу,

в с т а н о в и в:

ГУ ДФС у Київській області звернулось до суду з позовом про стягнення з ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№ 132)» податкового боргу в сумі 1449209, 78 грн.

Відповідно до ст. 107 КАСУ, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В силу положень ч. 3 ст. 106 КАСУ, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 2 ст. 87 цього Кодексу встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як вбачається із поданої позовної заяви та доданих до неї матеріалів позивачем не сплачено судовий збір.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, встановлюється ставка судового збору 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 та 5 ст. 106 КАСУ, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Зазначені документи додаються в оригіналі. Відомості про представника зазначаються у позовній заяві, коли він підписує позовну заяву від імені позивача. Якщо представник подає позовну заяву, підписану особисто позивачем, відомості про представника у позовній заяві не зазначаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 КАСУ, сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника.

Частиною 1 та 3 ст. 58 КАСУ встановлено, що повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи.

Довіреності від імені особи публічного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи і засвідчуються печаткою такої особи публічного права (за наявності).

Позовна заява ГУ ДФС у Київській області підписана представником ОСОБА_1, до позовної заяви додано не засвідчену в належний спосіб копію довіреності від 17.08.2017 № 2685/9/10-36-10, що порушує вимоги ч. 1 ст. 58 та ч. 5 ст. 106 КАСУ.

Процесуальним законодавством передбачено при зверненні до суду представника подання суду оригіналу довіреності, засвідчена підписом судді копія з неї, долучається до справи.

Крім того, у позовній заяві не вказана дійсна поштова адреса, адже зазначена представником ОСОБА_1 адреса (АДРЕСА_1) є адресою ГУ ДФС у Київській області.

Згідно з ч. 2 ст. 106 КАСУ, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

В порушення вимог ч. 2 ст. 106 КАСУ, позивачем не вказані докази, що підтверджують кожну обставину, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАСУ, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 70 КАСУ визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

У абзаці 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила № 270), зазначено, що розрахунковим документом є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв'язку.

Згідно Правил № 270, реєстроване поштове відправлення (рекомендований лист) - це поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку.

Із доданих до позовної заяви документів вбачається, що у якості доказу направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками надано оригінал фіскального чеку. Законодавець вимагає у якості доказу відправлення копії позовної заяви з додатками надання рекомендованого листа з повідомленням, тому доказуванню підлягає не факт відправлення певних документів відповідачу, а факт їх вручення. Фіскальний чек не дає можливості встановити вміст поштового відправлення і не має повної адреси одержувача. Суд вважає, що доданий до позовної заяви фіскальний чек не є належним доказом у розумінні положень ч. 3 ст. 106 КАСУ.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за можливе залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ст. 108 КАСУ, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду: належним чином оформленої позовної заяви у відповідності до вимог ст. 106 КАСУ, зокрема, із зазначенням засобів зв'язку та адреси електронної пошти представника ОСОБА_1; оригіналу документа про сплату судового збору у відповідності до Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір»; оригіналу довіреності від 17.08.2017 № 2685/9/10-36-10 на підтвердження повноважень представника ОСОБА_1; доказів, якими обґрунтовуються позовні вимоги та підтверджується кожна обставина справи, або зазначити причину неможливості їх подання; доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів з урахуванням усунутих недоліків.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 160, 165 КАСУ, суддя

у х в а л и в:

1. Позовну заяву головного управління ДФС у Київській області до державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№ 132)» про стягнення податкового боргу, - залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви до 24 листопада 2017 року.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.