Справа № 702/493/17
Суддя: Загородній А.Ф.
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
УХВАЛА
12 грудня 2017 року К/800/41435/17
Суддя Вищого адміністративного суду України А.Ф. Загородній,

розглянувши матеріали касаційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1

на ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2017 року

у справі № 702/493/17

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

третя особа - Департамент фінансів Міністерства оборони України

про про отримання одноразової грошової допомоги,

встановив:
08 грудня 2017 року ІНФОРМАЦІЯ_2 надіслав до Вищого адміністративного суду України касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2017 року, з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 212 КАС України.

Відповідно до частини четвертої статті 214 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статті 212 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Відповідач у касаційній скарзі просить поновити строк касаційного оскарження, з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції отримано ним від третьої особи - Департаменту фінансів Міністерства оборони України, про що свідчить вхідний штамп. Проте, доказів того, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції йому не надсилалась відповідач не надав, як і доказів щодо недотримання апеляційним судом вимог частини третьої статті 167 КАС України та не зазначив причин неможливості надати такі докази.

Крім того, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 213 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: до неї не додано документ про сплату судового збору або документ, який би підтверджував наявність пільг щодо сплати такого збору.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 цього Закону за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено у 2017 році розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб: з 01 січня 1600,00 гривень. Отже, розмір судового збору за подання касаційної скарги складає 1600,00 грн.

Відповідач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на відсутність коштів на його сплату.

Розглянувши клопотання, вважаю, що воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 вказаного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи те, що звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень сплати судового збору буде суперечити завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» в частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору, а також може розцінюватися, як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання відповідача про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору за подання касаційної скарги відсутні.

За таких обставин касаційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням скаржнику можливості протягом тридцяти днів з моменту отримання копії ухвали подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску.

Керуючись статтями 108, 212, 213, 214 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:
Вдмовити у задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2017 року - залишити без руху.

Надати касатору строк протягом тридцяти днів з моменту отримання даної ухвали, для усунення недоліків поданої касаційної скарги.

Попередити, що невиконання вимог статті 214 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження

Ухвала підлягає перегляду Верховним Судом України у порядку, строки та з підстав, передбачених главою третьою розділу ІV Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя
Вищого адміністративного А.Ф. Загородній
суду України