Справа № 816/352/15-а
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2017 р.Справа № 816/352/15-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Жигилія С.П.

Суддів: Дюкарєвої С.В. , Перцової Т.С.

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.11.2017р. по справі № 816/352/15-а

за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут"

до Відділу державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління державної реєстрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради третя особа Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук"

про визнання недійсною державної реєстрації та припинення юридичної особи,

ВСТАНОВИЛА:

Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з заявою про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами за адміністративним позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" (далі по тексту - позивач, ОСББ "ЖКБ "Добробут") до Відділу державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління державної реєстрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради (далі по тексту - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" про визнання недійсною державної реєстрації та припинення юридичної особи.

В обґрунтування зазначеної заяви вказує, що підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є те, що існують істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі на час розгляду справи, а саме те, що постановою Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 року у справі № 917/87/17 визнано недійсним рішення, викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 року установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук". Оскільки вказаним рішенням спростовано факт правомірності створення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук", який покладено в основу судового рішення у даній справі, то така обставина є нововиявленою та є підставою для перегляду постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2017 року по справі № 816/352/15-а замінено первинного відповідача - Державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції Білаш Н.І., на належного - Відділ державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління державної реєстрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.11.2017 року по справі № 816/352/15-а заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали норм матеріального та процесуального права, неповне з'ясування обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.11.2017 року по справі № 816/352/15-а скасувати, прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву ОСББ «ЖКБ «Добробут» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі № 816/352/15-а.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що обставини щодо недійсності установчих зборів ОСББ «Оберіг-Кременчук», встановлені постановою ХАГС від 06.06.2017 року у справі № 917/97/17, існували на момент ухвалення постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі № 816/352/15-а. Вважає, що зазначені обставини виникли та почали існувати з моменту проведення установчих зборів ОСББ «Оберіг-Кременчук» - 13 жовтня 2014 року, проте об'єктивно не були та могли бути відомими. Обставини, встановлені постановою ХАГС від 06.06.2017 року у справі № 917/97/17, позивач вважає нововиявленими обставинами у розумінні ст.245 КАС України, які не були відомі суду при ухваленні постанови від 26.02.2015 року, що суттєво вплинуло на висновки суду. З огляду на викладене, вважає, що суд першої інстанції під час розгляду справи в рамках провадження за нововиявленими обставинами, не визнавши вищевказані обставини нововиявленими, ухвалив незаконне та необґрунтоване рішення, не звернувши увагу на те, що докази, на які посилався у своїй постанові суд першої інстанції визнані недійсними в судовому порядку.

Представник відповідача у надісланому клопотанні просив розгляд справи провести без участі представника Відділу державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління державної реєстрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради.

Сторони в судове засідання не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 02.02.2015 року Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції Білаш Н.І., третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" про визнання недійсною державної реєстрації та припинення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук".

В обгрунтування адміністративного позову Об'єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" було зазначено, що під час створення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" допущено порушення, які неможливо усунути, у зв'язку з чим державна реєстрація ОСББ "Оберіг - Кременчук" підлягає визнанню недійсною. Крім того, зазначено, що у житловому будинку № 14-Б по пров. О. Кошового в м. Кременчуці вже створено Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут", а тому створення ще одного - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" - суперечить вимогам статті 4 Закону України "Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року по справі №816/352/15-а в задоволенні позову відмовлено (а.с.83-85). Зазначена постанова не оскаржена та набрала законної сили.

Разом з тим, постановою Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 року по справі №917/87/17 визнано недійсним рішення, викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" (а.с.150-154). Постанова набрала законної сили 06.06.2017 року.

Довідавшись про зазначене рішення Харківського апеляційного господарського суду, заявник звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з заявою про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами.

Відмовляючи в задоволенні заяви про перегляд постанови суду за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив з того, що обставини, на які посилається позивач, не є новивиявленими у розумінні ст.245 КАС України, а тому підстави для перегляду відсутні.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 245 КАС України, постанова або ухвала суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Згідно зі ст. 246 КАС України, право подати заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, мають особи, які брали участь у справі.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 245 цього Кодексу встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Стаття 245 КАС України встановлює вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень, але водночас надати можливість виправити судові рішення, неправосудність яких зазвичай обумовлена обставинами, незалежними від суду.

Нововиявленими є обставини (як фактичного, так і правового характеру), які: 1) об'єктивно існували на момент вирішення адміністративної справи; 2) не були відомі і не могли бути відомі на той час суду та хоча б одній особі, яка брала участь у справі; 3) обставини мають бути істотними, тобто такими, що впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Наявність цих умов для визнання обставини нововиявленою є обов'язковою.

У відповідності до ст.8 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 09 червня 2011 року (справа "Желтяков Проти України" заява №4994/04) наголосив на тому, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (пункт 42).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі "Правєдная проти Росії" від 18 листопада 2004 року зазначає, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

В рішенні у справі "Христов проти України" від 19 лютого 2009 року, заява № 24465/04, Європейський суд з прав людини зазначив, що:

п. 33. "… право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [GC], № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

п. 34. "Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу resjudicata (див. там же, п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX)".

Таким чином, виходячи з вищенаведеної практики Європейського суду з прав людини, скасування рішення суду, що набрало законної сили, в провадженні за нововиявленими обставинами за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права, буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто пункту 1 статті 6 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод", а також статті 1 протоколу першого цієї Конвенції.

Колегія суддів зазначає, що в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Так, під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об'єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення. Ці обставини повинні бути належним чином підтверджені письмовими доказами, показаннями свідків, нотаріальною формою певних документів тощо.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об'єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення.

У справі, що переглядається, заявник вважає, що судове рішення Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 року у справі №917/87/17 про визнання недійсним рішення установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" є підставою для перегляду за нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі №816/352/15-а.

Однак, колегія суддів зауважує, що рішення Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 року у справі №917/87/17 на момент вирішення даної справи Полтавським окружним адміністративним судом - 26.02.2015 року, постановлено не було, тобто обставини встановлені цим рішенням не існували, не могли бути відомі суду і особам, які брали участь у справі.

Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що обставини, встановлені постановою Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 у справі №917/87/17, не можуть бути передбаченою законом підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами відповідно до ст. 245 КАС України.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулює Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" від 15.05.2003 року № 755-IV (далі по тексту - Закон № 755-IV).

Державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об'єднання, професійної спілки, її організації або об'єднання, політичної партії, організації роботодавців, об'єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом (пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 755-IV).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 25 Закону № 755-IV, державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу.

Частина третя вказаної статті визначає, що суб'єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті:

1) звертається до суду за роз'ясненням судового рішення - у разі якщо судове рішення є незрозумілим для суб'єкта державної реєстрації;

2) повідомляє суд або державну виконавчу службу про неможливість виконання рішення із зазначенням підстав - у разі неможливості виконання судового рішення;

3) проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини);

4) формує виписку для її оприлюднення на порталі електронних сервісів - у разі зміни відомостей, що містяться у виписці.

Таким чином, враховуючи наявність судового рішення, яким визнано недійсним рішення, що викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук", заявник з метою відновлення його права на здійснення господарської діяльності має право звернутися до відповідного суб'єкта державної реєстрації з судовим рішенням. Безпідставну відмову такого суб'єкта заявник вправі оскаржити до суду, що буде належним способом захисту прав Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут".

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції.

Оскільки обставини, на які послався позивач у заяві про перегляд постанови за нововиявленими обставинами, такими не є, тому вони не можуть бути підставою для скасування судового акта за правилами Глави 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення без задоволення заяви позивача про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 року у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справа та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

При відкритті провадження у справі за клопотанням позивача сплату судового збору було відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600,00 гривень.

Відповідно до п.п.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги чи касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає один розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи дату подання апеляційної скарги, розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.11.2017 року по справі № 816/352/15-а становив 1600,00 грн..

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає необхідним стягнути судовий збір за подання апеляційної скарги у зазначеному розмірі з Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут".

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 199, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" залишити без задоволення.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 02.11.2017р. по справі № 816/352/15-а залишити без змін.

Стягнути судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. з Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" на користь Державного бюджету України (отримувач -УДКСУ у Основ'янському районі м. Харкова, МФО 851011, , банк : ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок - 1011, код класифікації доходів бюджету - 22030001, код ЄДРПОУ Харківського апеляційного адміністративного суду 34331173) .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Жигилій С.П.
Судді Дюкарєва С.В. Перцова Т.С.
Повний текст ухвали виготовлений 19.12.2017 р.