Справа № 813/3285/17
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2017 року справа № 813/3285/17

11:23 м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Карп'як О.О.,

секретар судового засідання Бугара М.Р.

за участю:

представника позивача Топій Т.В.,

представника відповідача Пірожик Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області до Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області (далі - позивач) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області, в якому просить суд (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог):

- визнати протиправною бездіяльність Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини місцевого значення, що знаходяться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області, зокрема: Дзвіницю церкви Успення Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церкву Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець; Пам'ятник Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України;

- зобов'язати Краковецьку селищну раду Яворівського району Львівської області в особі виконавчого комітету Краковецької селищної ради Львівської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини місцевого значення, що знаходяться на території Краковецької селищної ради Львівської області, зокрема: Дзвіницю церкви Успення Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церкву Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець; Пам'ятник Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Краковецькою селищною радою Яворівського району Львівської області в особі виконавчого комітету Краковецької селищної ради Львівської області всупереч чинному законодавству не виготовлено облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини місцевого та національного значення, що знаходиться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області. В обґрунтування зазначеного позивач стверджує, що моніторингом Державного реєстру нерухомих пам'яток України місцевою прокуратурою встановлено, що в Державному реєстрі нерухомих пам'яток України немає жодної пам'ятки культурної спадщини національного чи місцевого значення, що знаходитися на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області. Водночас, вивченням інформації Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації та Яворівської районної державної адміністрації встановлено, що на території Краковецької селищної ради Львівської області налічується 8 пам`яток місцевого значення, в т.ч. 6 пам`яток архітектури, 1 пам`ятка історії та 1 пам`ятка монументального мистецтва. Таким чином, вважаючи, що бездіяльність відповідача порушує інтереси держави, позивач, керуючись ч.2 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" та ч.2 ст.60 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), звернувся до суду з адміністративним позовом.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та надала пояснення згідно з обґрунтуваннями, наведеними у позовній заяві та додаткових поясненнях, просила суд позов задовольнити повністю з врахуванням поданої заяви про зменшення позовних вимог.

Представник відповідача у судовому засіданні позов визнала частково, зазначила, що Краковецька селищна рада не користується, не володіє та не розпоряджається інформацією (документацією) про пам'ятки архітектури, а відтак не може виконувати делеговані повноваження в частині виготовлені облікової документації на об'єкти культурної спадщини місцевого значення так як вся облікова інформація знаходиться в департаменті архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації. Таким чином, заперечує щодо визнання бездіяльності протиправною.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, всебічно і повно дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що Городоцькою місцевою прокуратурою Львівської області під час вивчення питання занесення об'єктів культурної спадщини, що розташовані на території Яворівського району Львівської області, зокрема, на території Краковецької селищної ради до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, виявлено, що відповідачем не виготовлено документації на кожен із об'єктів культурної спадщини, що знаходиться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області.

Моніторингом Державного реєстру нерухомих пам'яток України встановлено, що в Державному реєстрі нерухомих пам'яток України немає жодної пам'ятки культурної спадщини національного чи місцевого значення, що знаходяться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області.

Зокрема, з інформації Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації та Яворівської районної державної адміністрації встановлено, що на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області налічується 8 пам`яток місцевого значення, в т.ч. 6 пам`яток архітектури, 1 пам`ятка історії та 1 пам`ятка монументального мистецтва, зокрема: Церква Різдва Пресвятої Богородиці 1821 р., що в с.Глинці; Церква святого Миколая 1813 р.в смт. Краковець; Дзвіниця церкви святого Миколая 1802 р.в смт. Краковець; Церква Успення пресвятої Богородиці 1766 р.; Дзвіниця церкви Успення Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церква Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець; Пам'ятник Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець.

Згідно інформації Яворівської районної державної адміністрації від 13.11.2017 №4799/15, встановлено, що Краковецькою селищною радою Яворівського району на даний час виготовлено облікову документацію на пам'ятки місцевого значення, зокрема на - Церкву Різдва Пресвятої Богородиці 1821 р., що в с.Глинці; Церкву святого Миколая 1813 р.в смт. Краковець; Дзвіниця церкви святого Миколая 1802 р.в смт. Краковець; Церква Успення пресвятої Богородиці 1766 р.

З відповіді на витребувану місцевою прокуратурою інформації щодо наявності облікової документації по кожній із пам`яток культурної спадщини, а також щодо скерування такої документації на розгляд Консультативної ради відділу охорони культурної спадщини та культурних цінностей Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації, Краковецька сільська рада листом №260 від 01.08.2017 зазначила, що оскільки в селищній раді відсутній орган охорони культурної спадщини, то запитувана інформація відсутня (а.с.16).

Аналізуючи приписи законодавства у взаємозв'язку з обставинами даної справи, суд дійшов до переконання про обґрунтованість позовних вимог, з огляду на наступне.

У відповідності до ст.121 Конституції України на органи прокуратури покладено функції представництва інтересів громадян і держави в судах у випадках визначених законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до окружного адміністративного суду в інтересах держави передбачено ст. 24 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 60 КАС України.

Підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 2 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Відповідно до ч. 2 ст. 60 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Суд погоджується з твердженням позивача про відсутність органу уповноваженого на звернення до адміністративного суду з відповідним позовом до органу місцевого самоврядування, що у взаємозв'язку з необхідністю врегулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини зумовлює повноваження прокуратури на звернення до суду.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України "Про охорону культурної спадщини" (далі - Закон).

Положеннями ст.1 Закону визначено, що об'єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов'язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об'єкти (об'єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об'єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Пам'яткою культурної спадщини, в силу положень ст.1 цього Закону, є об'єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, або об'єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (не включення) об'єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Охорона культурної спадщини, відповідно до положень ст.1 Закону, являє собою систему правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об'єктів культурної спадщини.

Тобто, регулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини, спрямоване на її збереження, використання об'єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Відповідно до ч.1 ст.13 Закону, об'єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам'ятки. Порядок визначення категорій пам'яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок визначення категорій пам'яток для занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1760 від 27 грудня 2001 року (далі - Порядок).

Пунктом 1 цього Порядку передбачено, що об'єкти культурної спадщини заносяться до Державного реєстру нерухомих пам'яток України за рішенням Кабінету Міністрів України (щодо об'єктів національного значення) та Міністерства культури України (щодо об'єктів місцевого значення).

У силу п.2 Порядку, на кожний об'єкт культурної спадщини, що пропонується відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, складається облікова документація, яка підлягає постійному зберіганню в такому органі.

Пунктом 3 Розділу X "Прикінцеві положення" Закону України "Про охорону культурної спадщини" передбачено, що об'єкти, включені до списків (переліків) пам'яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам'яток історії та культури", визнаються пам'ятками відповідно до цього Закону.

Відповідно до п.3 Порядку, облікова документація на об'єкти культурної спадщини, які відповідно до пункту 3 розділу Х "Прикінцеві положення" Закону України "Про охорону культурної спадщини" визнаються пам'ятками, включає облікову картку або паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Облікова документація на щойно виявлені об'єкти культурної спадщини включає облікову картку, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану.

Згідно з абц.3 п.3 Порядку, пропозиції щодо включення щойно виявлених об'єктів культурної спадщини до Реєстру подаються не пізніше ніж протягом трьох років з дня їх включення до переліку об'єктів культурної спадщини.

За приписами п.5 Порядку, якщо об'єкт культурної спадщини є комплексом (ансамблем) або визначним місцем, облікова документація на такий об'єкт включає паспорт на комплекс (ансамбль) або визначне місце в цілому, облікову картку на кожний окремий об'єкт культурної спадщини, що входить до складу комплексу (ансамблю) або визначного місця, генеральний план з позначенням меж території комплексу (ансамблю) або визначного місця і кожного окремого об'єкта культурної спадщини, матеріали фотофіксації як окремих об'єктів культурної спадщини, так і загального вигляду всього комплексу (ансамблю) або визначного місця. Якщо об'єкт культурної спадщини має зовні чи в інтер'єрі твори мистецтва або елементи опорядження, які є предметом охорони, додатково складаються облікові картки на внутрішнє чи зовнішнє оздоблення. (п.6 Порядку).

За змістом п.4 Порядку, облікова документація, що передбачає виконання роботи з метою виявлення, дослідження, фіксації об'єкта культурної спадщини, визначення його антропологічної, археологічної, естетичної, етнографічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності, складається спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини, до яких належать орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські, районні держадміністрації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад.

Тобто, в силу п.4 Порядку, на виконавчий орган сільської ради, окрім інших, покладається обов'язок складання облікової документації для кожного об'єкту культурної спадщини, що пропонується для занесення до Реєстру. Згідно з ч.1 ст.11 Закону України "Про місцеве самоврядування", виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Отже, у даних спірних правовідносинах такий обов'язок покладається на виконавчий комітет Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області.

Суд звертає увагу на положення абц.2 п.2 Порядку, яким визначено, що занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру без облікової документації не допускається. Тобто, невиконання відповідачем вимог законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини унеможливлює занесення об'єкта культурної спадщини до Реєстру, а відтак суперечить цілям Закону "Про охорону культурної спадщини", в преамбулі якого зазначено, що охорона об'єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Згідно із ст.ст.3-6 Закону України "Про охорону культурної спадщини" державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належить, зокрема, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Частиною 2 ст.5 Закону України "Про охорону культурної спадщини" передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам'яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об'єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об'єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України та про внесення змін до нього щодо пам'яток національного значення; занесення об'єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам'яток України та внесення змін до нього щодо пам'яток місцевого значення.

При цьому, ч.2 ст.6 Закону України "Про охорону культурної спадщини" передбачено, що до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 3) забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам'яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам'яток та в історичних ареалах населених місць.

Однак, як досліджено судом, попри наведені правові норми у сфері охорони культурної спадщини, відповідачем облікова документація на об'єкти культурної спадщини не складалася і на розгляд Консультативної ради відділу охорони культурної спадщини та культурних цінностей Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації не скеровувалася, зокрема щодо: Дзвіниці церкви Успення Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церкви Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець;Пам'ятника Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець.

Суд зазначає, що бездіяльністю є певна форма поведінки особи, яка полягає у невиконанні нею дій, які вона повинна була і могла вчинити, відповідно до покладених на неї обов'язків, згідно із законодавством України. А правовий аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що саме на відповідача - Краковецьку сільську раду Яворівського району Львівської області в особі Виконавчого комітету Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області покладається обов'язок виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини, що знаходиться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

За вказаних обставин суд доходить висновку, що бездіяльність відповідача є протиправною, а відтак, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до вимог ст. 94 КАС України відшкодування витрат, понесених позивачем - суб'єктом владних повноважень, не передбачено.

Керуючись статей 69-71, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1.Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області в особі виконавчого комітету Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області щодо невиконання вимог чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини місцевого значення, що знаходяться на території Краковецької селищної ради Яворівського району Львівської області, зокрема: Дзвіницю церкви Успения Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церкву Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець; Пам'ятник Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

3. Зобов'язати Краковецьку селищну раду Яворівського району Львівської області в особі виконавчого комітету Краковецької селищної ради Львівської області виконати вимоги чинного законодавства України щодо виготовлення облікової документації на кожен із об'єктів культурної спадщини місцевого значення, що знаходяться на території Краковецької селищної ради Львівської області, зокрема: Дзвіницю церкви Успення Пресвятої Богородиці XVIII ст., що в с. Мор'янці; Церкву Зачаття святого Івана Хрестителя поч. XX ст., що в с. Передвір'я; Поховання радянських воїнів червень 1941 р., липень 1944 р. в смт. Краковець; Пам'ятник Р.Шухевичу (Т.Чупринці), головнокомандувачу УПА, генералу в смт. Краковець, та подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня - Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації про занесення таких до Державного реєстру нерухомих пам'яток України.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили в строк та в порядку, передбаченому ст. 254 КАС України.

Суддя Карп'як О.О.

Повний текст постанови складений та підписаний 18.12.2017 року