Справа № 804/6181/17
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2017-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 грудня 2017 р. Справа № 804/6181/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
25.09.2017 року ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2, позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (далі - ГТУ юстиції у Дніпропетровській області, відповідач), в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 1920-в/с від 06.09.2017 року, за яким на заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 було накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 66 Закону України "Про державну службу" за неналежне виконання своїх службових обов'язків.
Позивач про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надав до суду заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Представник відповідача про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, проте у судове засідання не з'явилася. З урахуванням додаткових письмових заперечень на адміністративний позов в обґрунтування своєї позиції зазначила, що рішення Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани № 1920-в/с від 06.09.2017 року є цілком виправданим, бо виносячи вказане рішення Головним територіальним управлінням юстиції у Дніпропетровській області були дотримані всі вимоги Закону України «Про державну службу», а також враховуючи положення чинного законодавства України, вважає твердження ОСОБА_2 про те, що "Таке рішення відповідача є незаконним та необгрунтованим, винесене без належної правової мотивації та основане лише на припущеннях" таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, а тому необхідно відмовити позивачу в задоволенні його адміністративного позову у повному обсязі.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що згідно наказу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 2138-к від 18.07.2017 року відкрито дисціплінарне провадження у відношенні ОСОБА_2 по факту вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 66 Закону України «Про державну службу» за результатами розгляду, якого дісциплінарній комісії з розгяду дисциплінарних справ, підготувати подання, в якому зазначити інформацію про наявність чи відсулність у діях ОСОБА_2 дисциплінарного проступку та підстави для притягнення до дисциплірнарної відповідальності (а.с. 18).
На виконання вказаного наказу Головою дісциплінарної комісії з розгяду дисциплінарних справ Головного териоріального управління юстиції у Дніпропетровській області Дудіною Т.М., було складено подання та за результатом розгляду матеріалів дисциплінарної справи комісія дійшла висновку про наявність у діях заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 факту вчинення дисциплінарного проступку, що виявилось у неналежному виконанні позивачем, своїх посадових обовязків, при виконанні виконавчого провадження № 53757765, відкритого постановою від 11 квітня 2017 року, а саме порушено вимоги ст. 4,8, ч. 2 ст. 26 та п. 2 ст. 40 Закону України "Про виконавче провадження".
Наказом Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 1920-в/с від 06.09.2017 року на заступника Начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 було накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до ч. ч. 1,3 ст. 66 Закону України «Про державну службу» за неналежне виконання своїх службових обов'язків (а.с. 36-39).
Позивач вважає, що вказане рішення винесене протиправно та підлягає скасуванню.
Правомірність та обґрунтованість рішення № 1920-в/с від 06.09.2017 року є предметом спору, який передано на вирішення суду.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено положеннями Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII "Про державну службу".
Відповідно до ст.64 Закону України "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.
Згідно ч. 1 ст. 65 вказаного Закону підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обовязків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
В свою чергу, перелік дисциплінарних проступків визначає ч. 2 ст. 65 Закону України № 889-VIII.
Так, згідно ч. 2 ст. 65 зазначеного Закону дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обовязків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного спяніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення.
При цьому, ст. 66 цього ж Закону передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 ч.2 ст. 65 цього Закону, субєктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
При цьому, приписами ч.1 ст.67 Закону України "Про державну службу" передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.
Із матеріалів справи вбачається, що підставою відкриття дисциплінарного провадження є запит Управління превентивної діяльності Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.04.2017 року № 10/451вс, щодо перевірки законності постанови № 53757765 від 11.04.2017 року про скасування арешту на автомобіль CHEVTOLET AVEO 2005 року випуску, державний номер НОМЕР_1, яка відсутня в Автоматизованій системі виконавчого провадження. В подальшому, фактичною підставою для відкриття та складання подання про притягнення до дисциплінарного провадження, а також, основою винесення оскаржуваного наказу стала інформаційна довідка в.о. заступника начальника ГТУЮ у Дніпропетровській області Сищенка К.А.
У відповідності до ч. 1 ст. 71 Закону України "Про державну службу" з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 Закону України "Про державну службу" службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі.
Згідно ч. 9 ст. 71 Закону України "Про державну службу" за результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч. 3 ст. 71 Закону України «Про державну службу» визначає, що подання дисциплінарної комісії має виключно рекомендаційний характер та не може вважатися встановленою обставиною притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.
Вирішуючий спір по суті позовних вимог, суд зазначає наступне, відповідачем при винесені наказу про притягнення до дсціплінарної відповідальності не було дотримано вимог ч. 6 ст. 74 Закону України "Про державну службу", якою встановлено, що державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.
Судом встановллено та відповідачем не заперечувалось про те, що з матеріалами дисціплінарної справи позивач не був ознайомлений, а відтак був позбавлений можливості надати зауваженя до висновку.
Так, підставою для проведення такої перевірки став запит, який надійшов 16.05.2017 року на адресу ГТУЮ у Дніпропетровській області від Управління превентивної діяльності ГУ НП в Дніпропетровській області від 28.04.2017 року № 10/451вс щодо перевірки винесення постанови про скасування арешту та законності підстав щодо її винесення.
З подання та доданих до нього документів вбачаєтсяся, що ОСОБА_2 прийняв до виконання ухвалу Городищенського районного суд Черкаської області від 20.03.2017 року по справі № 1цс77/188/17 без сплати стягувачем авансового внеску, за виконавчим провадженням № 53757765 у графі «Сплата авансового внеску» зазначено наступне - «Авансовий внесок: звільнено», постанову про закінчення виконавчого провадження від 12.04.2017 року у виконавчому провадженні № 53757765 було направлено супровідним листом від 12.04.2017 року лише сторонам виконавчого провадження № 53757765, а саме: боржнику - ОСОБА_5 та стягувачу - ОСОБА_6,
Суд також звертає увагу, що при розгляді даної справи суд не обмежується виключно формальним застосуванням приписів законодавства України, а віддає перевагу встановленню фактичних обставин та достовірності поданих доказів над їх формальною наявністю та відповідністю за зовнішніми ознаками вимогам нормативних актів.
Згідно вимог ч. 4 ст. 8 Закону України «Про виконавче провадження» рішення виконавців та посадових осіб органів державної виконавчої служби виготовляються за допомогою автоматизованої системи виконавчого провадження. У разі тимчасової відсутності доступу до автоматизованої системи допускається виготовлення документів на паперових носіях з подальшим обов'язковим внесенням їх до автоматизованої системи не пізніше наступного робочого дня після відновлення її роботи.
Тобто, відсутність постанови в Автоматизованій системі не є тяжким дисциплінарним проступком, оскільки законом передбачено, що у разі тимчасової відсутності доступу до автоматизованої системи допускається виготовлення документів на паперових носіях з подальшим обов'язковим внесенням їх до автоматизованої системи.
Таким чином, відповідач, під час визначення виду дисциплінарного стягнення не враховував характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків.
Так, з матеріалів справи вбачється, що на примусове виконання до відділу надійшла ухвала Городищенського районного суду Черкаської області № 1цс77/188/17 від 20.03.2017 року про скасування арешту та розшуку на транспортний засіб Chevrolet Aveo SF69Y, державний номер НОМЕР_1, зареєстрований за ОСОБА_5 Ухвала суду надійшла на виконання на підставі заяви ОСОБА_6 за місцем знаходження майна боржника: АДРЕСА_1.
Заступником начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 зазначена ухвала суду була прийнята до виконання та винесена постанова про відкриття виконавчого провадження 11.04.2017 року. Ухвалу суду було виконано шляхом винесення постанов про скасування арешту та розшуку транспортного засобу від 11.04.2017 року. Також, 12.04.2017 року винесено постанову про закінчення виконавчого провадження.
Запит Управління превентивної діяльності ГУ НП в Дніпропетровській області від 28.04.2017 року № 10/451вс, який надійшов 16.05.2017 року на адресу ГТУЮ у Дніпропетровській області, щодо перевірки винесення постанови про скасування арешту та законності підстав щодо її винесення, однак відповідач приймаючи рішення на підставі дисціплінарної справи зазначив про порушення позивачем вимог ст. 4,8 ч. 2 ст. 26, та п. 2 ст. Закону України "Про виконавче провадження", а саме прийняв ухвалу без сплати авансового платежу та направлено лише сторонам провадження. У той же час згідно наданих пояснень позивача, останій направив ухвалу тільки ТСЦ № 1242, крім того відповідач посилаючись на відсутність сплати авансового внеску, не звернув уваги про наявність вже скасованого Бабушкінським ВДВС міста Дніпра арешту на спірний автомобіль, тобто не дотримавшись вимог ст. 75 Закону України "Про державну службу" на позивача було накладено дисциплінарне стягнення без отримання від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмових пояснень, а доказів його відмови, яка оформлюється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями суду не надано.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку що винесений наказ № 1920-в/с від 06.09.2017 року прийнятий відповідачем з порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності та без врахування характеру дисциплінарного проступку, обставини, за яким він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов'язків, оскільки позивач має стаж роботи більше, 13 років до дисциплінарної відповідальності не притягався, неодноразово заохочувався, а отже відповідний наказ не може бути визнаний законним та обґрунтованим.
Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Цей процесуальний обов'язок відповідачем дотриманий шляхом подання належних та допустимих доказів.
Згідно ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Оскаржуваний наказ критеріям законності та обґрунтованості не відповідає, тому судом скасовується як протиправний із задоволенням позовних вимог ОСОБА_2
Таким чином, суд вважає, за можливе визнати протиправним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 06.09.2017 року № 1920-в/с, з викладених вище підстав.
Судові витрати покладаються на відповідача згідно ч.1 ст.94 КАС України.
Керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 158 - 163, 167, 181 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов ОСОБА_2 до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області № 1920-в/с від 06.09.2017 року, за яким на заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби міста Дніпро Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області ОСОБА_2 було накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 66 Закону України "Про державну службу" за неналежне виконання своїх службових обов'язків.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду. Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев