Справа № 804/6826/17
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2017 р. Справа № 804/6826/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МІКСПАК" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "МІКСПАК" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
Ухвалами Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.10.2017 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання всі сторони з'явились.

Представник позивача адміністративний позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечував в повному обсязі. В матеріалах справи містяться письмові заперечення на позов, в яких зазначено, що Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ "МІКСПАК" за результатами якої складено акт від 19.08.2017 року №790/04-36-12-02/32502186, та встановлено, що підприємством завищено суму від'ємного значення, що підлягає зарахуванню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового ) періоду на суму 3573 грн. Встановлення даного порушення мало наслідком винесення оскаржуваного повідомлення-рішення форми "В4" від 11.09.2017 року №. Також зазначено, що посилання позивача, що контролюючий орган при винесені даного повідомлення-рішення повинен був врахувати листи ДФС України від 29.01.2016 №1721/6/99-99-19-03-02-15 та від 03.02.2016 №1136/Ф/99-99-17-03 є помилковим, оскільки вони мають інформативний характер та не є обов'язковими для виконання.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Товариство з обмеженою відповідальністю з обмеженою відповідальністю "МІКСПАК" () зареєстровано як юридичну особу 21.05.2003 року про що внесено запис №1 014612.

19.08.2017 року заступником начальника відділу адміністрування податку на додану вартість території обслуговування ДПІ в АНД районі м.Дніпра управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_5, на підставі підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за червень 2017 року ТОВ "МІКСПАК" (код 32502186).

За результатами проведеної перевірки складено акт №790/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ "МІКСПАК" (код 32502186) за червень 2017 року.

Згідно висновків акту перевірки №790/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року, перевіркою встановлено порушення п.185.1 ст.185, п.187.1, ст.187, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України ТОВ "МІКСПАК" завищено суму від'ємного значення, що підлягала зарахуванню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму ПДВ 3573 грн.

07.09.2017 року ТОВ "МІКСПАК" направило до ДПІ у АНД районі м.Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області заперечення на акт №90/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року, в яких зазначено, що розбіжність у сумі 3573,00 грн. між податковими зобов'язаннями, задекларованими в податковій декларації з ПДВ за червень 2017 року, та сумою зареєстрованих у ЄРПН податкових накладних виникла за рахунок помилково зареєстрованих податкових накладних. За вищевказаними податковими накладними не відбулося жодної господарської операції, не надходили кошти на поточний рахунок і не було відвантаження товару.

11.09.2017 року ГУ ДФС у Дніпропетровській області прийнято податкове повідомлення-рішення № форми "В4", яким визначено суму завищення від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 3573,00 грн.

Листом від 25.09.2017 року №24786/10/04-36-12-01-16 ГУ ДФС у Дніпропетровській області розглянуло заперечення ТОВ "МІКСПАК", згідно якого, повідомлено, що висновки, викладені в акті перевірки №790/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року правомірні та відповідають нормам чинного законодавства.

26.09.2017 року ТОВ "МІКСПАК" направило до ГУ ДФС у Дніпропетровській області скаргу на податкове повідомлення-рішення № від 11.09.2017 року винесене на підставі акта перевірки №790/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року.

13.10.2017 року ГУ ДФС у Дніпропетровській області прийнято рішення №28072/10/04-36-10-01-09 про залишення скарги без розгляду.

Не погоджуючись з висновком, викладеним в акті перевірки, рішенням про результати розгляду скарги та податковим повідомленням-рішенням, позивач з оскарженням останнього звернувся з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Під час розгляду справи судом перевірено прийняте відповідачем рішення на відповідність вимогам законодавства та встановлено наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Досліджуючи правомірність спірного податкового повідомлення-рішення суд зазначає, що відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За правилами підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобовязання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки та його процедуру врегульовано статтею 76 ПК України. Зокрема, така перевірка проводиться посадовими особами податкового органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення перевірки не обов'язкова.

Згідно з п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки є податкова звітність платника податків, своєчасність подання податкових декларацій, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, виправлення помилок у податкових накладних, своєчасність сплати узгодженої суми податкового зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються у базах. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки).

Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності, до своєчасності подання податкових декларацій, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, виправлення помилок у податкових накладних, своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються у базах, та мають відповідно значення (з методичної та арифметичної точки зору), що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, перебуває поза межами даної перевірки. Своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених Кодексом податків та зборів, розмір яких визначено у тому числі у податковій звітності платника, є предметом виключно документальної перевірки.

Згідно складеного акту перевірки №790/04-36-12-02/32502186 від 19.08.2017 року, контролюючим органом встановлено порушення п.185.1 ст.185, п.187.1, ст.187, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, ТОВ "МІКСПАК" не включено до складу податкових зобов'язань суму ПДВ 3573,00 грн. (за червень 2017 року) в результаті чого занижено податкові зобов'язання, що вказує на завищення від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 3573,00 грн.

Відповідно до п.200.1 ст.200 ПК України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При відємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу; б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобовязань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду. (п.200.4 ст. 200 ПК України).

Тобто, відповідачем було перевірено повноту нарахування та сплати податку, що може бути предметом лише документальної перевірки.

Отже, відповідач не мав права під час проведення камеральної перевірки досліджувати повноту нарахування позивачем податків, а за результатами її здійснення виносити з цього питання будь-яке рішення.

Таким чином, діючи не у спосіб, передбачений Законом, відповідач провів камеральну перевірку з питань, які є відмінними від питань, що входили до предмета камеральної перевірки, що призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої. В результаті чого, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Згідно частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу, а суд згідно статті 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Частиною 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені в судовому засіданні 12.12.2017 року.

У повному обсязі постанову складено 14.12.2017 р.

Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення № від 11.09.2017 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МІКСПАК" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1600,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя ОСОБА_1