Справа № 522/22055/17
Суддя: Кравчук Т. С.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

провадження № 2-а/522/2758/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2017 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючої - судді Кравчук Т.С.,

при секретарі - Антонецькому С.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «ФАЛЬКО» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов та припису, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовними вимогами до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов №124/17/504вих від 07.11.2017 року про накладання на позивача штрафу у сумі 60'624 грн., від 07.11.2017 року №125/17/503вих про накладання штрафу у сумі 60'624 грн., а також припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.10.2017 року.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач згідно з наказом № 01-13/389ДАБК від 23.10.2017 року та листа (звернення) Всеукраїнської громадської організації «Національний комітет по боротьбі з корупцією» за № 440 від 05.09.2017 року, а також направлення № 001139 від 23.10.2017 року провів позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, Приморський р-н, пл. Віри Холодної, 1/1 із оформленням акту щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 001139 від 24.10.2017 року.

За результатами перевірки головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління Лисий С.О. були складені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.10.2017 року.

Позивач вважає що перевірка проведена з порушеннями порядку її проведення, так як позивач не проінформований про його права та обов'язки, не ознайомлений із підставою проведення перевірки, в наслідок чого він був позбавлений можливості взяти участь у проведенні перевірки. Акт позапланової перевірки № 001139 від 24.10.2017 року та протоколи від 24.10.2017 року за доводами позивача містять недостовірні дані.

Також Позивач вважає дії відповідача щодо проведення перевірки з оформленням акту № 001139 від 24.10.2017 року та дії по складанню протоколів від 24.10.2017 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності протиправними, а також вважає необґрунтованими, незаконними і такими що підлягають скасуванню припис від 24.10.2017 року, постанову від 07.11.2017 року №124/17/504вих та постанову від 07.11.2017 року №125/17/503вих і тому просить задовольнити його позовні вимоги.

Представник позивача з'явився до судового засідання, позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, надані суду докази в сукупності, суд вважає поданий адміністративний позов обґрунтованим, доведеним, а вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі технічного паспорту від 12.06.2017 року та довідки серія та номер 6-2740 від 12.06.2017 року виданої ТОВ «МЕЛІКОН ГРУПП» Одеською обласною філією комунального підприємства «Центр державної реєстрації» (державний реєстратор Іскров О.В.) зареєстровано право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на об'єкт за адресою: м. Одеса, Приморський р-н, пл. Віри Холодної, 1/1.

Позивачу на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чапським А.Е. 18.09.2017 року, реєстр. № 2808 належить на праві власності нежитлова будівля кафе-бару загальною площею 190,1 м.кв. за адресою: м. Одеса, Приморський район, площа Віри Холодної, 1/1.

Відповідно до листа (звернення) Всеукраїнської громадської організації «Національний комітет по боротьбі з корупцією» за № 440 від 05.09.2017 року на адресу відповідача направлено прохання про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, Приморський р-н, пл. Віри Холодної, 1/1.

На підставі цього листа відповідачем видані наказ № 01-13/389ДАБК від 23.10.2017 року «Про проведення позапланової перевірки» та направлення № 001139 від 23.10.2017 року про проведення позапланової перевірки об'єкта позивача.

Перевіркою встановлено, що позивач збільшив загальну площу приміщень об'єкту з 58,7 кв.м. до 190,1 кв.м. без отримання права на виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМ України за № 466 від 13.04.2011 року і тому на думку відповідача позивачем проводиться експлуатація самочинно реконструйованого об'єкту не введеного в експлуатацію відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства, чим порушено ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМ України № 461 від 13.04.2011 року.

Відповідно до Інструкції «Про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна», від 24.05.2001 р. N 127, зареєстрованої в Мінюсті України 10.07.2001 р. за N 582/5773 для громадських та виробничих будівель (приміщень) не належать до самочинного будівництва:

- перепланування, пов'язані зі зміною загальної, основної та допоміжної площі за рахунок демонтування та влаштування перегородок;

- збільшення або зменшення площі за рахунок демонтування чи влаштування перегородок;

- зведення на земельній ділянці тимчасових господарських будівель та споруд, навісів, альтанок, тамбурів, терас, веранд, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, воріт, хвірток, відкритих басейнів та із накриттям полегшеної конструкції, погребів, ганків тощо;

- зміна призначень невиробничих приміщень;

- улаштування чи закриття віконних або дверних прорізів;

- влаштування допоміжних приміщень санвузлів, душових, ванних;

Тому вищезгадані доводи відповідача є необґрунтовані, оскільки відповідно до довідки серія та номер 6-2740 від 12.06.2017 року виданої ТОВ «МЕЛІКОН ГРУПП» збільшення загальної площі приміщень нежитлової будівлі кафе-бару до 190,1 м.кв., які розташовані за адресою: м. Одеса, Приморський район, площа Віри Холодної, 1/1 відбулося за рахунок виконання робіт які не є самочинними.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України №877-V від 05.04.2007 р. «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон №877).

Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону №877 заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом №877 порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідній сфері. Згідно з нормою ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону №877 під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 N3038-VI (далі - Закон N 3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553 Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку №533).

Відповідно до п.18, п.19, п.20 Порядку №533 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За таких підстав державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись в присутності суб'єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Згідно п.12 Порядку № 533 Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані:

- у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб'єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб'єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об'єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктами 13-14 Порядку №533 передбачено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

- вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

- бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний:

- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак, 24.10.2017 року посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю не пред'явила директору ПП «ФАЛЬКО» службове посвідчення та не надало копію направлення для проведення позапланової перевірки, оскільки директор Паларієв В.О. був відсутній на об'єкті повірки та в загалі в м. Одесі.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМ України від 6 квітня 1995 року № 244 (Далі - Порядок № 244), відповідно до п.п.9, 10 якого про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Відповідно до п.16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно з п.21 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

07.11.2017 року представник позивача був відсутній під час розгляду протоколів від 24.10.2017 року про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та прийняття постанов від 07.11.2017 року №124/17/504вих та від 07.11.2017 року №125/17/503вих.

Копія зазначених постанов від 07.11.2017 року №124/17/504вих про накладання на ПП «ФАЛЬКО» штрафу у сумі 60'624 грн. та постанови від 07.11.2017 року №125/17/503вих про накладання штрафу у сумі 60'624 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності була отримана позивачем 13.11.2017 року, а до суду він звернувся 23.11.2017 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Отже, судовому захисту в адміністративних судах підлягають порушені права, свободи та законні інтереси особи в публічно-правових відносинах. При цьому, визначальним для вирішення питання про обґрунтованість вимог особи у вирішенні публічно-правового спору є встановлення факту порушення відповідних прав, свобод чи інтересів такої особи.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення. Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення". У справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Тому суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для звернення до суду з позовом до відповідача про визнання протиправними та скасування постанов та припису.

Відповідно до ч. 7 ст. 4 Закону № 877 визначено, що у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акту, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов'язків суб'єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб'єкта господарювання.

Крім того, Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, у своїх рішеннях зазначає, що на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість, якість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справі «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах «Онерїлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки», «Ґаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії»). Йдеться про дотримання принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли вирішується питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онерїлдіз проти Туреччини», «Москаль проти Польщі»).

Виходячи з викладеного суд доходить до висновку про те, що дії Управління з проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства на об'єкті за адресою: м. Одеса, Приморський район, площа Віри Холодної, 1/1 є протиправними, що має наслідком протиправність оформлення результатів зазначеної перевірки, а отже і протиправність винесених на її підставі припису та постанов про накладення штрафу на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст.11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, окрім цього, згідно ч. 1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не надано суду відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України письмових заперечень проти позову, та доказів правомірності оскаржуваного позивачем прийнятого ним рішення та відповідних дій.

У відповідності до ст.162 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

За таких підстав суд вважає, що адміністративний позов позивача є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 158-163 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов Приватного підприємства «ФАЛЬКО» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов та припису задовольнити.

Постанову в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича від 07.11.2017 року № 124/17/504вих про накладення на ПП «ФАЛЬКО» штрафу у сумі 60 624,00 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - визнати протиправною та скасувати.

Постанову в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича від 07.11.2017 року № 125/17/503вих про накладення на ПП «ФАЛЬКО» штрафу у сумі 60 624,00 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - визнати протиправною та скасувати.

Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.10.2017 року - визнати протиправним та скасувати.

Постанова суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання до Приморського районного суду міста Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів.

Суддя 14.12.2017