Справа № 127/17614/17
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 127/17614/17

Головуючий у 1-й інстанції: Король О.П.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

14 грудня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, в якому просив скасувати постанову директора департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради ОСОБА_3 у справі про адміністративне правопорушення №79 від 08.08.2017 про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП і закрити провадження у справі.

Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

12 грудня 2017 року на адресу суду надійшло заперечення на апеляційну скаргу (вх.№17807/17) від позивача.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися, надавши суду 14 грудня 2017 року заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження (вх№ 17912/17) від позивача.

За таких обставин, а також враховуючи, що судом участь сторін в судовому засіданні не визнавалась обовязковою, колегія суддів прийшла до висновку щодо можливості апеляційного розгляду справи в порядку письмового провадження у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41 КАС України у випадку неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, під час судового розгляду повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не відбувається.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, постановою директора департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради ОСОБА_3 у справі про адміністративне правопорушення №79 від 08.08.2017 визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 850 грн.

Відповідно до вказаної постанови позивач під час будівництва садового будинку здійснив істотні відхилення від будівельного паспорту №219, виданого Департаментом архітектури містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 15.11.2013, а саме змінив конструктивні та фасадні рішення другого поверху будинку.

Підставою для прийняття постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності слугували наступні матеріали: акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №209-ПП від 27.07.2017 та протокол про адміністративне правопорушення від 27.07.2017.

Позивач, вважаючи, що його безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності, звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що постанова у справі про адміністративне правопорушення №79 від 08.08.2017, якою визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, винесена без всебічного врахування усіх обставин та доказів у їх сукупності та підлягає скасуванню, однак вирішення питання закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 96 КУпАП не належить до компетенції суду.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності №3038-VI від 17 лютого 2011 року (далі - Закон №3038-VI) отримання замовником дозволу на виконання будівельних робіт, як підстави виникнення права на їх виконання, передбачено лише у випадку будівництва об'єктів, віднесених до IV і V категорій складності. Виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, відповідно до підпункту 1 частини 1 статті 24 Закону №3038-VI, дозволено після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами ст. 27 Закону №3038-VI будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 №406 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, зокрема, до таких робіт віднесено: роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (CCI) (п. 1) та роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції (п. 2).

Надаючи правову оцінку доводам апелянта стосовно правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

На переконання апелянта під час будівництва садового будинку позивач здійснив істотні відхилення від будівельного паспорту №219 від 15.11.2013 шляхом зміни конструктивних та фасадних рішення другого поверху будинку, встановивши світлове вікно в покрівлі даху будинку.

Колегія суддів приймає до уваги ту обставину, що 15.11.2013 ОСОБА_2 отримав лише будівельний паспорт до якого згідно опису документів увійшли: - схема забудови земельної ділянки М 1:500; - памятка замовнику індивідуального будівництва; - згода власника суміжної земельної ділянки; - висновок управління з організації запобігання надзвичайним ситуаціям та заходів цивільного захисту УДСНС України у Вінницькій області.

Підставою для видачі будівельного паспорту слугувало подання ОСОБА_2 ескізу намірів будівництва індивідуального садового будинку, який не є дозвільною документацією, а є комерційним ризиком замовника та погоджений у всіх органах державного контролю. Будівництво садового будинку було розпочато позивачем після реєстрації в інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 25.11.2013.

Між тим, актом перевірки №209-ПП від 21-27.07.2017 не встановлено порушень позивачем схеми забудови земельної ділянки, що входить до будівельного паспорту, в той час як апелянтом не надано належного правового обґрунтування з посилання на конкретні правові норми, які б визначали, що встановлення світлового вікна без втручання в несучі конструкції покрівлі даху будинку кваліфікується як істотне відхилення від будівельного паспорту.

Більше того, суд апеляційної інстанції погоджується з позицією суду першої інстанції, що встановлення світлового вікна без втручання в несучі конструкції покрівлі даху будинку відноситься до п.п. 1 та 2 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об'єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Так, згідно з Державними будівельними нормами України "Конструкції будинків і споруд", "Покриття будинків і споруд" (ДБН В.2.6-14-97, том 1, 2 і 3) до несучих елементів покриття належать балки, ферми, плити, настили, які є складовою частиною несучих каркасів будинків (п.2.4). Пунктом 3.12 вказаних будівельних норм визначено, що для забезпечення нормальних умов експлуатації горищного простору необхідно передбачати його природне освітлення через світлові вікна, які у теплому горищі повинні бути герметичні.

Відповідно до Додатку №1 (обов'язковий), таблиці 2 "Склад конструктивних елементів горищних дахів", розділ ІV "Елементи обладнання горищних дахів" світлові вікна входять до складу цього класу даху.

Згідно з вказаним Додатком 1 покриття (дах) - верхня огороджувальна конструкція будинку і споруди для захисту приміщень від зовнішніх кліматичних факторів і впливів, а покрівля - елемент покриття (даху), який захищає будинок від проникнення в нього атмосферних опадів у вигляді дощу і талого снігу.

Зважаючи на те, що світлові вікна не є складовими частинами несучих каркасів будинку, суд апеляційної інстанції вважає, що позиція апелянта стосовно того, що роботи з встановлення в покрівлю світлового вікна є втручанням в огороджувальні конструкції, на які необхідні документи, що дають право на їх виконання ґрунтуються на помилковому трактуванні наведених норм матеріального права.

За таких обставин облаштування покрівлі таким елементом обладнання горищного даху як світлове вікно, яке виконано відповідно до ДБН В.2.6-14-97 без втручання в несучі конструкції даху, на думку колегії суддів, не може вважатися будівництвом з істотним відхиленням від будівельного паспорту.

Крім того, в своїй апеляційній скарзі відповідачем так і не спростовано невідповідність висновків, викладених в акті перевірки щодо встановлених порушень будівельних норм і стандартів та порушень, зазначених в протоколі та постанові про адміністративне правопорушення.

Як слідує з матеріалів справи, в протоколі та постанові про адміністративне правопорушення міститься одна і таж сама інформація про обставини правопорушення, а саме, що позивач змінив конструктивні та фасадні рішення другого поверху будинку.

Водночас, в акті перевірки №209-ПП від 27.07.2017 в інформації про детальний опис виявленого порушення вказано, що ОСОБА_2 під час будівництва садового будинку здійснив істотні відхилення від будівельного паспорту 219, виданого Департаментом архітектури містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 15.11.2013, а саме змінив конструктивні та фасадні рішення покрівлі другого поверху будинку.

Суд апеляційної інстанції вважає, що наведена відмінність в описі виявленого правопорушення суттєво впливає на розуміння самого характеру вчиненого правопорушення, оскільки зміна конструктивних та фасадних рішень другого поверху будинку є значно ширшим поняттям, ніж зміна конструктивних та фасадний рішень покрівлі другого поверху будинку, що вказує на неналежну та неоднозначну кваліфікацію дій позивача зі сторони відповідача.

Також оскаржуваною постановою №79 від 08.08.2017 ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 10 п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011.

В той же час, положеннями п. 3 ч. 7 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 10 п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011 передбачено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто наведені вище положення стосуються лише порядку скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та жодним чином не регулюють порядок встановлення світлового вікна в покрівлі даху будинку, за що позивача і було притягнуто до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що доводи апелянта не підтверджують вчинення ОСОБА_2 правопорушення, за яке останній мав нести відповідальність відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП, у зв'язку із чим постанова про адміністративне правопорушення №79 від 08.08.2017 винесена без законних на те підстав та обґрунтовано скасована судом першої інстанції.

За таких обставин колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги ґрунтуються на помилковому розумінні норм матеріального, а відтак не спростовують висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог, який ухвалив оскаржуване рішення за повного з'ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, а також з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради залишити без задоволення, а постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 10 жовтня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 212, 254 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі протягом трьох днів з дня закінчення розгляду справи.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5