Справа № 812/1195/17
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2017-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 грудня 2017 рокуСєвєродонецькСправа № 812/1195/17

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Петросян К.Є.,

при секретарі судового засідання - Дюкаревій М.І.,

за участю:

представників позивача - Чернобая С.С., ОСОБА_22,

представник відповідача - Анохіної Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кларіант Україна" до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

22.08.2017 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Кларіант Україна» (діла ТОВ «Кларіант Україна» або позивач) до Головного управління Державної фіскальної служби у Луганській області (далі ГУ ДФС у Луганській області або відповідач) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, в обґрунтування якого зазначив наступне.

У період з 27.03.2017 по 12.05.2017 фахівцями ГУ ДФС у Луганській області була проведена планова виїзна документальна перевірка ТОВ «Кларіант Україна» З ПИТАНЬ ДОТРИМАННЯ вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 30.09.2016, податку на додану вартість за період з 01.03.2014 по 30.09.2016, єдиному внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 30.09.2016 та правильності нарахування, обчислення та сплати військового збору з 02.08.2014 по 30.09.2016.

За наслідками проведення планової виїзної документальної перевірки ТОВ «Кларіант Україна» ГУ ДФС у Луганській області складено акт від 18.05.2017 № 142/12-32-14-11-31337612.

Не погодившись із висновками акта перевірки, позивачем 23.05.2017 були подані заперечення, які залишені без задоволення ГУ ДФС у Луганській області згідно листа від 01.06.2017 № 1081/10/12-32-14-00-08.

07.06.2017 ГУ ДФС у Луганській області відносно ТОВ «Кларіант Україна» винесено податкові повідомлення-рішення:

- № на суму 1328069,71 грн щодо порушень ТОВ «Кларіант Україна» ведення порядку ведення касових операцій;

- № на суму 1927,72 грн щодо правильності нарахування, обчислення та сплати військового збору, у зв'язку з порушенням ведення касових операцій;

- № на суму 38849,43 грн щодо заниження податку з доходів фізичних осіб.

Щодо встановленого в ході перевірки порушення п.2.6 Положення про ведення касових операцій в національній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 15.12.2004 №637 (далі Положення) ,на думку позивача, співробітники ГУ ДФС у Луганській області посилаючись на правило, що кошти повертаються до або при подачі авансового звіту приходять до хибного висновку, що кошти дійсно були повернені в ці дні. Оприбуткування готівки пов'язане з фактичним надходженням коштів. Надходження коштів можливо встановити лише внаслідок оперативної перевірки і інвентаризації каси, однак фактичної наявності коштів в касі у ці дні перевіркою не встановлено. Підприємство допустило порушення у вигляді повернення коштів не одночасно з поданням звіту, а не у вигляді прийняття коштів і їх оприбуткування.

Стосовно порушення ТОВ «Кларіант Україна» п.2.8 Положення зазначив, що відповідачем не визнається наказ товариства від 27.03.2007 №81 «Про затвердження ліміту каси» з підстави зміни назви підприємства. Так, ТОВ «Кларіант Україна» є правонаступником ТОВ «НВК «Алвіго-КС» в результаті зміни власника, про що зазначено у п.2.4 статуту підприємства, підприємство не припинялося у розумінні ст.104 ЦК України. ТОВ «Кларіант Україна» утворено ще у 2001 році, а тому позивач вважає, що підстави для обов'язкового переоформлення наказу про встановлення ліміту каси відсутні.

Крім того, раніше при проведенні попередньої планової перевірки ТОВ «Кларіант Україна» у 2012 році (акт від 03.07.2012 №688/22-31337612) жодних зауважень до застосування ТОВ «Кларіант Україна» наказу № 81 від 27.03.2007 не було.

Відповідачем при проведенні перевірки не враховано, що при зміні назви підприємства факту реорганізації чи правонаступництва не було, про що свідчить незмінність коду ЄДРПОУ, дію внутрішніх актів підприємства при зміні його назви нічим не припинено. В свою чергу, посилання контролюючого органу на наказ Держспоживстандарту №55 є необґрунтованим, оскільки останній не зареєстрований в Міністерстві юстиції та не може мати обов'язковий характер.

Також, позивач не згоден із встановленим в ході перевірки порушенням п. 2.11 та п.2.12 Положення, з огляду на те, що до авансових звітів надані усі документи, що підтверджують витрати. Щодо авансових звітів співробітники бухгалтерії декілька разів надавали пояснення. Розрахункові документи не є склеєними між собою частинами, а мають ознаки розрізу (пошкодження), але містять всі реквізити розрахункового документа у відповідності до вимог Податкового кодексу України та Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13.

Позивач вважає, що під час проведення перевірки податковому інспектору були надані усі документи, що підтверджується листуванням. Ксі авансові звіти містять розрахункові документи, що відповідають діючому законодавству.

По фактам, коли підзвітні особи розраховувались корпоративною електронною карткою ТОВ «Кларіант Україна», зазначив, що виписка з банка, отримана позивачем з клієнт-банку у вигляді електронного документу із відповідними електронними підписами посадових осіб банку та його печатки має ту ж саму юридичну силу, що і виписка банку, складена в паперовому вигляді.

Контролюючим органом встановлено актом перевірки порушення ТОВ «Кларіант Україна» щодо підтвердження добових підзвітної особи. Однак, до кожного авансового звіту є наказ керівника ТОВ «Кларіант Україна» і завдання на відрядження.

З урахуванням відсутності вищенаведених порушень з боку ТОВ «Кларіант Україна», що визначені у податковому повідомлені-рішенні №, на думку позивача, є протиправними й податкові повідомлення-рішення №5 та № 5 щодо грошового зобов'язання по військовому збору та доходу з фізичних осіб.

На підставі вищенаведеного, просив суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДФС у Луганській області від 07.06.2017 №000371404 на суму 1328069,71 грн; №5 на суму 1927,72 грн та № 5 на суму 38849,43 грн.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали заявлений позов у повному обсязі, надали пояснення, аналогічні пред'явленому позову, просили його задовольнити.

Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, надав заперечення проти адміністративного позову (т.4 а.с. 23-28), у яких зазначили наступне.

ГУ ДФС у Луганській області була проведена виїзна документальна перевірка позивача з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 30.09.2016, податку на додану вартість за період 01.03.2014 по 30.09.2016, єдиному внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 30.09.2016 та правильності нарахування, обчислення та сплати військового збору з 02.08.2014 по 30.09.2016. За результатами перевірки складено акт від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612.

Актом перевірки встановлено порушення вимог Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за №40/10320 із змінами та доповненнями встановлені (далі - Положення №637), а саме:

- пункту 2.6 - не забезпечено своєчасне оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства в загальній сумі 118 434,29 грн;

- пункту 2.8 - встановлено факт накопичення понадлімітної готівки в

-асі підприємства в загальній сумі 292 161,93 грн.;

- пункту 2.11,2.12 - встановлено факти надання звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів в оригіналі, що засвідчують вартість понесених витрат в загальній сумі 151574,40 грн.

Встановлені порушення пункту 2.6 Положення №637, а саме не

забезпечення своєчасного оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства загальній сумі 118 434,29 грн є наслідком несвоєчасного оприбуткування в касу позивача повернутих платником податку сум надміру витрачених коштів під час подання звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт.

Загальні вимоги, що до видачі готівкових коштів під звіт або на відрядження та звітування за одержані під звіт готівкові кошти передбачені пунктом 27 Положення №637.

За наявності надміру витрачених коштів їх сума повертається платником податку в касу або зараховується на банківський рахунок особи, що їх видала, до або під час подання зазначеного звіту.

Форма та порядок складання звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт затверджені наказом Міністерства фінансів України від 28.09.2015 №841, зареєстрований в Міністерстві юстиції 13.10.2015 за №1248/27693, яким також передбачено термін повернення суми надміру витрачених коштів.

Відповідно пункту 3 Порядку №841 звіт про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт, подається до закінчення п'ятого банківського дня, що настає за днем, у якому платник податку завершує таке відрядження або завершує виконання окремої цивільно-правової дії за дорученням та за рахунок податкового агента платника податку, що надав кошти під звіт.

Тобто, на думку відповідача норми чинного законодавства поділяють на 2 обов'язкові етапи, які виникають внаслідок один від іншого, але різняться в часі їх обов'язкового виконання.

Так, перший етап - складання, тобто заповнення власноруч обов'язкових граф, передбачених пунктом 6 Порядку №841 та подання до бухгалтерії підприємства звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт. Терміни для виконання дій на цьому етапі законодавцем передбачені в залежності від характеру виконання окремої цивільно-правової дії за дорученням та за рахунок податкового агента платника податку, що надав кошти під звіт, та здебільшого повинні бути виконанні до закінчення п'ятого банківського дня, без урахування винятків передбачених нормами діючого законодавства;

Другий етап - за наявності надміру витрачених коштів така сума повертається платником податку в касу або зараховується на банківський рахунок особи, що їх видала. На цьому етапі законодавцем передбачено лише два терміни їх виконання, а саме: 1) до подання зазначеного звіту - в цьому випадку, дата в документах що підтверджує факт повернення коштів, повинна бути меншою за дату складання звіту; 2) при поданні зазначеного звіту - в цьому випадку, дата в документах що підтверджує факт повернення коштів, повинна дорівнювати даті складання звіту.

Записи зроблені посадовими особами позивача стосовно повернення сум надміру витрачених коштів в касу підприємства у відповідних графах звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт та в яких за результатами перевірки встановлені порушення пункту 2.6 Положення №637 - не відповідають дійсності, а вчинені з порушенням вищезазначених норм діючого законодавства та в наслідок відсутності неналежного контролю за правильністю ведення касових операцій безпосередньо з боку головного бухгалтера.

Враховуючи вищевикладене, вважає, що зроблені в акті перевірки від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 щодо порушення пункту 2.6 Положення №637, а саме - не забезпечення своєчасного оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства в загальній сумі 118 434,29 грн є ґрунтовними та правомірними

Крім того, позиція податкової, що наказ TOB «НВК «Алвіго-КС» від 27.03.2007 № 81 «Про затвердження ліміту каси» не є наказом про встановлення ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Кларіант Україна» чітко викладена в акті перевірки від 18.05.2017 № 142/12-32-14-11-31337612.

До перевірки посадовими особами ТОВ «Кларіант Україна» (лист від 28.03.2017 №83) 28.03.2017 було надано наказ ТОВ «НВК «Алвіго-КС» від 27.03.2007 №81 «Про затвердження ліміту каси» з 27.03.2007 в сумі 670,00 грн з підписом генерального директора ОСОБА_4 з відповідним розрахунком, що підтверджено листом TOB «Кларіант Україна» від 28.03.2017 № 83. Слід зазначити, що в листі від 28.03.2017 № 83 наведено перелік документів наданих до перевірки, в тому числі наказу на ліміт в касі, але без зазначення реквізитів наданого до перевірки наказу, а саме дати та номеру наказу.

З метою уточнення можливих фактів перегляду ліміту залишку готівки в касі підприємства, наявності на підприємстві ТОВ «Кларіант Україна» інших наказів про встановлення ліміту залишку готівки в касі, та з метою уникнення в подальшому непорозумінь на адресу підприємства вдруге було спрямовано запит від 05.05.2017 №885/10/12-32-14-04-11 про надання відповідних первинних документів.

ТОВ «Кларіант Україна» листом від 05.05.2017 №149 повідомило, що раніше на запит від 24.03.2017 № 430/10/12-32-14-02-11 підприємством вже надані відповідні первинні документи, в тому числі наказ на ліміт каси від 27.03.2007 № 81, тобто жодних інших розрахунків ліміту залишку готівки в касі підприємства, протягом перевіряємого періоду з 01.01.2014 по 30.09.2016, підприємством ТОВ «Кларіант Україна» не здійснювалось та наказами не затверджувались.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань Виконавчим комітетом Сєвєродонецької міської ради Луганської області вчинено реєстраційні дії, а саме зареєстровані зміни до установчих документів юридичної особи; 13.12.2; зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, зміна видів діяльності, зміна складу або інформації про засновників.

Відповідно до пункту 5.7 статті 5 вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 Державної уніфікованої системи документації, уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затверджених наказом від 07.04.2003 №55 Держспоживстандарту України (із змінами і доповненнями) - назва організації - автора документа повинна відповідати назві, зазначеній у його установчих документах. Скорочену назву організації зазначають тоді, коли її офіційно зафіксовано в статуті (положенні про організацію). Скорочену назву подають у дужках (або без них) нижче повної, окремим рядком у центрі.

Відповідно пункту 5 статті 90 Цивільний кодекс України від 16.01.2003 № 435-IV (із змінами і доповненнями) юридична особа не має права використовувати найменування іншої юридичної особи.

Таким чином, наказ № 81 від 27.03.2007 «Про затвердження ліміту каси» на підприємстві TOB «НВК «Алвіго-КС» не є наказом про встановлення ліміту залишку готівкових коштів в касі підприємства ТОВ «Кларіант Україна».

Термін розрахунковий документ визначено на теперішній час декількома нормативно правовими актами.

Щодо підзвітної особи ОСОБА_5, усі звіти про використання коштів, наданих на відрядження, або під звіт надані ОСОБА_5, що відображені в акті перевірки від 18.05.2017 № 142/12-32- 14-11-31337612 та зазначені в адміністративному позові позивача надані до бухгалтерії з окремими фрагментами, роздрукованими на папері зовні схожому, що використовується при використанні реєстраторів розрахункових операцій, та які в свою чергу були з'єднані шляхом склеювання на окремому папері.

В адміністративному позові позивач погоджується, що надане, разом зі звітами про використання коштів, наданих на відрядження, або під звіт подані ОСОБА_5, має ознаки розрізу (пошкодження), а враховуючи норми Положення №13, фіскальний касовий чек на товари (форма N ФКЧ-1) не може складатися з декількох частин та бути прийнятим, як розрахунковий документ, що підтверджує понесення витрат підзвітною особою.

Щодо твердження позивача про наявність у наданому разом зі звітами про використання коштів, наданих на відрядження, або під звіт надані ОСОБА_5 усіх передбачених Положенням №13 реквізитів розрахункового документа, слід зауважити таке.

Згідно звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт №88 від 31.08.2014 водія ТОВ «Клариант Україна» ОСОБА_5, наданого до бухгалтерії ТОВ «Клариант Україна», витрачено на господарські потреби кошти в сумі 2389,90 грн. До звіту додані три фіскальних чека, що підтверджують понесені витрати при придбані пального на загальну суму 2 148,40 грн. Згідно фіскальних чеків, пальне було придбано за готівковий розрахунок, про що свідчить зазначена у фіскальних чеках форма оплати - готівка.

Також, на зворотній стороні звіту, разом з наклеєними фіскальними чеками на загальну суму 2 148,40 грн наклеєні окремі фрагментами роздруковані на папері зовні схожому, що використовується при використанні реєстраторів розрахункових операцій. На верхньому фрагменті міститься інформація про ймовірний відпуск в м. Ізюм, Харківської області на АЗС №20/021 ПАТ «Укрнафта» з паливно- роздавальної колонки №1 резервуару №3 пального А-95-Євро4-Е5 у кількості 15 літрів за ціною 16,10 грн.

Другий, окремий фрагмент, містить інформацію про фіскальний чек від 29.08.2014 №3674 начебто роздрукований об 11 годині 59 хвилині на реєстраторі розрахункових операцій з фіскальним номером НОМЕР_2 та заводським номером НТ00000690. У даному фрагменті йдеться про оплату чеком суми 241,50 грн, тобто, форма оплати - чек.

З огляду на вищевикладене, на думку представника відповідача, не можливо вважати два окремих фрагменти роздрукованих на папері зовні схожому, що використовується при використанні реєстраторів розрахункових операцій, за розрахунковий документ в порозумінні Положення №13, який в подальшому можливо було би вважати таким, що підтверджує понесені витрати ОСОБА_5

У інших випадках надання ОСОБА_5 звітів про використання коштів, наданих на відрядження, або під звіт разом з окремими фрагментами роздрукованими на папері зовні схожому, що використовується при використанні реєстраторів розрахункових операцій, на деяких фрагментах взагалі відсутня інформація про форму оплати, і це не є випадковістю та може свідчити про інші припущення, що не стосуються суті порушеного в адміністративному позові позивача питання.

Відсутність правових підстав, вважати за розрахунковий документ фрагменти роздруковані на папері зовні схожому на той, що використовується при застосуванні реєстраторів розрахункових операцій, з огляду на норми Положення №13, стало по суті ключовим фактором для здійснення висновків в акті перевірки від 18.05.2017 № 142/12-32-14-11-31337612 щодо надання ОСОБА_5 звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів, що засвідчують вартість понесених витрат.

Стосовно решти питань порушених в адміністративному позові зазначив, що згідно звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт №104/К від 28.10.2015 помічника генерального директора з персоналу ТОВ «Кларіант Україна» ОСОБА_7, наданого до

бухгалтерії ТОВ «Кларіант Україна», витрачено у відряджені з 25.10.2015

27.10.2015 до м. Київ кошти в сумі 2933,30 грн.

Понесені витрати в сумі 1050,00 грн ОСОБА_7 не підтверджено з огляду на те, що до звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт надано рахунок від 25.10.2015 на сплату коштів в сумі 1057,46 грн (в тому числі і туристичний збір 7,45 грн) за проживання 25.10.2015 в кімнаті 1119.

Дійсно до перевірки був наданий фіскальний чек про сплату коштів за проживання 25.10.2015 в сумі 1057,46 грн. Твердження позивача про витрачення підзвітної особи начебто власних коштів в сумі 1050,00 грн, посилаючись на зазначений фіскальний чек є безпідставними з огляду на дані, що містяться в ньому.

Так, фіскальний чек роздруковано 25.10.2015 на реєстраторі розрахункових операцій з фіскальним номером НОМЕР_3 та заводським номером ИД 10300102, який використовувало на рецепції ТОВ «Готельний комплекс «Русь» (код за ) за адресою м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 4 про оплату коштів в загальній сумі 1057,46 грн, в т.ч. за проживання в сумі 1050,00 грн та туристичний збір в сумі 7,46 грн.

Розрахунок 25.10.2015 проведено карткою, тобто було використано безготівкову форму розрахунку з використанням електронного платіжного засобу.

З метою дотримання вимог пункту 2.12 Положення № 637 та враховуючі використання при проведені розрахункової операції з використанням електронного латіжного засобу до звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт надано відповідний підтвердний документ, в якому чітко зазначено, при проведені розрахунку 25.10.2015 в готелі «Русь» за адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 4 загальній сумі 1057,46 грн було використано електронний платіжний засіб, держателем якого є генеральний директор ТОВ «Кларіант Україна» ОСОБА_8

Отже, зазначений в адміністративному позові фіскальний чек неможливо на законних підставах вважати розрахунковим документом, що підтверджує понесені витрати в сумі 1050,00 грн ОСОБА_9

Стосовно порушеного позивачем в адміністративному позові питання щодо незгоди з висновками викладеними в акті перевірки по фактам встановлених порушень при використанні підзвітними особами електронних платіжних засобів, зазначив, що нормою пункту 2.12 Положення №637 наведено чіткий та унікальний (з огляду на те, що жодний нормативно правовий акт на теперішній час не містить аналогічних переліків документів, які є обов'язкові для складання та надання звіту про використання коштів), перелік документів що підтверджують про одержання готівки з поточного рахунку.

На час проведення перевірки, посадовими особами ТОВ «Кларіант Україна не вжито відповідних заходів щодо підтвердження факту одержання готівкових коштів з поточного рахунку.

Звіти про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт, перелічені позивачем надані до бухгалтерії підприємства без подання документів, які підтверджують одержання готівкових коштів з поточного рахунку чи понесені витрати.

На підставі викладеного, просив суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази відповідно до вимог статей 69-72 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов такого.

Судом встановлено, що ТОВ «Кларіант Україна» 12.02.20014 зареєстроване в якості юридичної особи, , місцезнаходження: м.Сєвєродонецьк, вул.Пивоварова, буд. 5-И3/1, перебуває на обліку в ДПІ у м.Сєвєродонецьку ГУ ДФС у Луганській області (т.1 а.с.139-142).

Відповідно до наказу від 16.12.2016 №154-п, плану-графіку перевірок, направлень на перевірку та згідно із п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75, ст.77, п.82.1 ст.82 ПК України ГУ ДФС у Луганській області проведена планова виїзна документальна перевірка ТОВ «Кларіант Україна» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 30.09.2016, податку на додану вартість за період з 01.03.2014 по 30.09.2016, єдиному внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування з 01.01.2014 по 30.09.2016 та правильності нарахування, обчислення та сплати військового збору з 02.08.2014 по 30.09.2016.

Копію наказу ВІД 16.12.2016 №154-П «Про проведення планової перевірки відповідно до плану-графіку перевірок вручено позивачу 16.12.2016. Наказом ГУ ДФС у Луганській області від 16.03.2017 №135 перевірку розпочато з 27.03.2017 та копію наказу вручено під підпис головному бухгалтеру ТОВ «Кларіант-Україна», що не заперечувалось сторонами у судовому засіданні.

За результатами перевірки ГУ ДФС у Луганській області складено акт від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 (т.1 а.с.20-138).

Згідно акта від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 контролюючим органом встановлено порушення ТОВ «Кларіант Україна», у тому числі:

- п.2.6, 2.8, 2.11, 2.12 Положення про ведення касових операцій у національні валюті в Україні, затвердженого постановою Правління НБУ від 15.12.20004 №637 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, а саме:

- не забезпечено своєчасне оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства в загальній сумі 118434,29 грн;

- встановлено факт накопичення понадлімітної готівки в касі підприємства в загальній сумі 292161,93 грн згідно розрахунку фінансованих санкцій (т.1 а.с.175). В акті перевірки помилково зазначена сума 367901,75 грн, що не заперечується сторонами;

- встановлено факти надання звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів в оригіналі, що засвідчують вартість понесених витрат. Загальна сума непідтверджених витрат понесених підзвітними особами на господарські потреби та у відрядженні в ході перевірки склала 151574,40 грн (п.7 акта перевірки);

- п.п.164.2.11, 164.2.19 п.164.2 ст.164, п.п.168.1.1, 168.1.2, 168.4.1 п.168.4 ст.168, п.170.9 ст.170 , абзацу а) п.171.2 ст.171, абзацу а) п.176.2 ст.176 ПК України, заниження податку з доходів фізичних осіб на загальну суму 29689,61 грн (п.8 акта перевірки);

- ст.163, п.п.164.1, 164.2, п.п.168.1.2, 168.1.5 п.168.1 ст.168, ст.171, абзацу а) п.176.2 ст.176 ПК України, заниження військового збору за період з 01.01.2015 по 30.09.2016 в загальній сумі 995,41 грн (п.9 акта перевірки).

23.05.2017 позивачем надано до ГУ ДФС у Луганській області заперечення на акт перевірки від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 (т.1 а.с.143-166).

Листом ГУ ДФС у Луганській області від 01.06.2017 №1081/10/12-32-14-00-08 «Про розгляд заперечень» висновки щодо виявлених фактів порушень в акті перевірки визнано доведеними та правомірними (т.1 а.с.167-173).

На підставі вищевказаного акта від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 ГУ ДФС у Луганській області винесено податкові повідомлення-рішення від 07.06.2017:

-№, яким до ТОВ «Кларіант Україна» застосована штрафна (фінансова) санкція (штраф), у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 1328069,71 грн (т.1 а.с.174-175);

- №, яким ТОВ «Кларіант Україна» визначено суму грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, пені в загальній сумі 38849,43 грн, з яких: 18784,23 грн - за податковим зобов'язанням, 13936,33 грн - за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) та 6128,87 грн - сума пені (т.1 а.с.176-183). Позивачем податкове повідомлення-рішення оскаржується в частині - на суму 26718,18 грн; визначена сума податкового повідомлення-рішення у сумі 12131,25 грн позивачем визнана та сплачена, що не заперечувалось сторонами у судовому засіданні.

- №, яким ТОВ «Кларіант Україна» визначено суму грошового зобов'язання з військового збору, пені в загальній сумі 1927,72 грн, з яких 995,41 грн - за податковим зобов'язанням; 685,19 грн - за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) та 274,12 грн - сума пені (т.1 а.с.184-187).

Висновки акта перевірки щодо порушення ТОВ «Кларіант Україна» п.2.6, 2.8, 2.11, 2.12 Положення про ведення касових операцій у національні валюті в Україні, затвердженого постановою Правління НБУ від 15.12.20004 №637 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України, стосуються оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 07.06.2017 № про застосування до позивача штрафної (фінансової) санкції (штрафу), у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 1328069,71 грн, з приводу чого суд зазначає наступне.

Як вбачається з п.3.9 акта від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612, в ході перевірки ГУ ДФС у Луганській області встановлено порушення ТОВ «Кларіант Україна» п.2.6 Положення № 637, а саме не забезпечено своєчасне оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства в загальній сумі 118434,29 грн, що полягає у наступному.

Так, як приклад ОСОБА_5 до бухгалтерії підприємства було подано звіт про використання коштів, наданих на відрядження, або під звіт №82 від 15.06.2015 з одночасним поверненням залишку коштів понад суму, витрачену згідно із звітом про використання коштів в сумі 916,05 грн. 16.06.2015 в касу підприємства були несвоєчасно оприбутковані готівкові кошти в сумі 916,05 грн на підставі прибуткового касового ордера №32. Загальні дані щодо встановлених фактів несвоєчасно оприбуткованих готівкових коштів наведені у таблиці (стор. 74-75 акта перевірки).

Відповідно до п.2.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 №40/10320 (далі Положення №637) уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Тобто, з аналізу зазначеної норми Положення слідує, що своєчасним оприбуткуванням коштів є оприбуткування останніх саме у день їх одержання.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Особливості нарахування (виплати) та оподаткування окремих видів доходів регламентовано ст.170 ПК України.

Так, відповідно до п.п.170.9.2 п.170.9 ст.170 ПК України звіт про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт, подається за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, до закінчення п'ятого банківського дня, що настає за днем, у якому платник податку:

а) завершує таке відрядження;

б) завершує виконання окремої цивільно-правової дії за дорученням та за рахунок особи, що видала кошти під звіт.

За наявності надміру витрачених коштів їх сума повертається платником податку в касу або зараховується на банківський рахунок особи, що їх видала, до або під час подання зазначеного звіту.

Суд не погоджується із висновком контролюючого органу щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів з огляду на нижчевикладене.

Матеріалами справи підтверджено, що всі зазначені у звітах працівників ТОВ «Кларіант Україна» суми залишку повернуті до каси підприємства до закінчення 5-го банківського дня, що настає за днем завершення відрядження, що не суперечить вимогам п.п.170.9.2 п.170.0 ст.170 ПК України.

Факт здачі надмірно витрачених у відрядженні коштів до каси на наступний день, або на наступний день за днем надання звіту про відрядження (проте у межах п'яти денного терміну) підтверджується прибутковими касовими ордерами та відповідними записами у касовій книзі за відповідний день ТОВ «Кларіант Україна». Тому, на думку суду, саме прибутковими касовими ордерами та записами у касовій книзі за відповідний день може підтверджуватися факт своєчасності або несвоєчасності оприбуткування коштів.

До того ж зазначена в звітах дата її заповнення не може свідчити про той факт, що цей звіт був наданий співробітником до бухгалтерії саме в день його написання або ж кошти до каси ТОВ «Кларіант Україна» були здані в день його написання.

При цьому, в звітах зазначена дата внесення залишку до каси за касовим ордером, яка відповідає даті виписки касового ордера та запису в касовій книзі.

Так, наприклад, із звіту ОСОБА_5 про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт від 15.06.2015 №82 вбачається, що всього останнім отримано 5328,00 грн, витрачено 4411,95 грн, залишок - 916,05 грн (т.1 а.с.188). Згідно прибуткового касового ордеру від 16.06.2015 №32, підписаного підзвітною особою, кошти до каси ТОВ «Кларіант Україна» в сумі 916,05 грн повернуті 16.06.2015, про що також зроблено відповідний запис у касовій книзі ТОВ «Кларіант Україна» за 16.06.2015 (т.2 а.с.1-2).

Також, звіт про використання коштів ОСОБА_10 складено 10.03.2015 №20/к, сума залишку складає 15693,49 грн (т.1 а.с.204). Частина готівкових коштів в сумі 7000,00 грн здана ОСОБА_10 до каси підприємства 11.03.2015, про що свідчить прибутковий касовий ордер від 11.03.2015 №0009 (т.2 а.с.54), підписаний підзвітною особою - головним бухгалтером. Інша частина в сумі 6656,00 грн повернута до каси ТОВ «Кларіант Україна» 12.03.2015, про що свідчить прибутковий касовий ордер, складений 12.03.2015 за №12 і підписаний підзвітною особою (т.2 а.с.49). Остання частина понадмірно витрачених коштів в сумі 2037,49 грн повернута ОСОБА_10 в касу 16.03.2015 відповідно до прибуткового касового ордеру від 16.03.2015 №16 (т.2 а.м.52). В день здачі готівки до каси підприємства зроблено записи у касовій книзі за 11.03.2015, 12.03.2015 та 16.03.2015 відповідно (т.2 а.с.48, 51, 53).

Аналогічні випадки стосуються всіх фактів оприбуткування готівкових коштів від підзвітних осіб ОСОБА_8, ОСОБА_11, ОСОБА_6, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_22, ОСОБА_19, ОСОБА_20, які викладені у таблиці п.3.9 акта перевірки.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що кошти були оприбутковані ТОВ «Кларіант Україна» саме в день їх надходження до каси, оскільки оприбуткування готівки пов'язане з фактичним надходженням коштів, що спростовує доводи контролюючого органу щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів на загальну суму 118434,29 грн.

Також, перевіркою було встановлено порушення ТОВ «Кларіант Україна» факту накопичення понадлімітної готівки в касі підприємства в загальній сумі 292161,93 грн.

Відповідно до п.5.2 Положення №637 установлення ліміту каси проводиться підприємствами самостійно на підставі розрахунку встановлення ліміту залишку готівки в касі, що підписується головним (старшим) бухгалтером та керівником підприємства (або уповноваженою ним особою). До розрахунку приймається строк здавання підприємством готівкової виручки (готівки) для її зарахування на рахунки в банках, визначений відповідним договором банківського рахунку. Для кожного підприємства та його відокремленого підрозділу складається окремий розрахунок встановлення ліміту залишку готівки в касі.

Згідно із п.2.8 Положення №637 підприємства можуть тримати в позаробочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси, обов'язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки. Відокремлені підрозділи підприємств - юридичних осіб можуть здавати готівкову виручку (готівку) безпосередньо до кас таких юридичних осіб або до будь-якого банку для її переказу і зарахування на банківські рахунки зазначених юридичних осіб.

Готівкова виручка (готівка) підприємств (підприємців), у тому числі готівка, одержана з банку, використовуються ними для забезпечення потреб, що виникають у процесі їх функціонування, а також для проведення розрахунків з бюджетами та державними цільовими фондами за податками і зборами обов'язковими платежами).

Підприємства не повинні накопичувати готівкову виручку (готівку) у своїх касах понад установлений ліміт каси для здійснення потрібних витрат до настання строків цих виплат (п.2.9 Положення 3637.

Як вбачається з акта перевірки, 27.03.2017 на адресу ТОВ «Кларіант Україна» було спрямовано запит від 24.03.2017 №430/10/12-32-14-02-11 з метою надання до перевірки відповідних первинних документів, пов'язаних з веденням касових операцій на підприємстві, в тому числі наказу про встановлення ліміту готівкових коштів в касі підприємства з відповідним розрахунком.

До перевірки посадовими особами ТОВ «Кларіант Україна» листом від 28.03.2017 №83 було надано наказ ТОВ «НВК «Алвіго-КС» від 27.03.2007 №81 «Про затвердження ліміту каси» з 27.03.2007 в сумі 670,00 грн за підписом генерального директора ОСОБА_4 з відповідним розрахунком.

Копія даного наказу із розрахунком також перебувають в матеріалах справи (т.2 а.ч.82-83).

До висновку про факт накопичення понадлімітної готівки в касі підприємства в загальній сумі 292161,93 грн контролюючий орган дійшов внаслідок неприйняття до уваги наказу від 27.03.2007 №81, оскільки даний наказ видано «НПК «Алвиго-КС», тобто мало місце зміна назви (власника) підприємства.

Зокрема, матеріалами справи підтверджується, що ТОВ «Кларіант Україна» є правонаступником ТОВ «Зюд-Кемі Алвіго Кетелістс Україна», є правонаступником ТОВ «Науково-виробнича компанія «Алвіго-КС» «НВК «Алвіго-КС», що підтверджується п.2.4 статуту підприємства (т.2 а.с.84-109).

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення. (ч.1 ст.89 ЦК України).

Юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов'язки переходять до правонаступників (ч.1 ст.104 ЦК України).

Згідно ч.2 ст.104 ЦК України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до матеріалів справи ТОВ «Кларіант Україна» 12.02.2001 зареєстровано в якості юридичної особи, (т.1 а.с.139-142).

З інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 12.12.2017 також вбачається, що ТОВ «Кларіант Україна» зареєстровано 12.02.2001 за №0000004, код ЄДРПОУ 3133712.

Таким чином, ТОВ «Кларіант Україна» не припинено в розумінні ст.104 ЦК України, код ЄДРПОУ підприємства є незмінним, що в свою чергу дає підстави дійти висновку про безпідставність тверджень контролюючого органу щодо необхідності переоформлення наказу про встановлення ліміту каси через зміну назви (власника) підприємства. До того ж контролюючим органом в п.2.3 розділу 2 акта перевірки від 18.05.2017 №142/12-32-14-11-31337612 стверджується, що ТОВ «Кларіант Україна» зареєстровано державним реєстратором виконавчого комітету Сєвєродонецької міської Ради, дата проведення державної реєстрації 12.02.2001, номер запису про державну реєстрацію 0000004 (т.1 а.с.21).

Крім того, при проведенні попередньої перевірки ТОВ «Кларіант Україна» у 2012 році відповідно до акта перевірки від 03.07.2012 №688/22-31337612 жодних зауважень до застосування підприємством наказу №81 від 27.03.2007 «про затвердження ліміту каси» встановлено не було (т.2 а.с.115-116).

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку про безпідставність висновків контролюючого органу щодо порушення ТОВ «Кларіант Україна» факту накопичення понадлімітної готівки в касі підприємства в загальній сумі 292161,93 грн.

Щодо виявлених в ході перевірки порушень ТОВ «Кларіант Україна» фактів надання звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів в оригіналі, що засвідчують вартість понесених витрат в загальній сумі 151574,40 грн, суд зазначає наступне.

Загальна інформація стосовно фактів надання звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів в оригіналі, що засвідчують вартість понесених витрат, наведена в таблиці (т.1 а.с.95-98).

Згідно п.2.11 Положення №637 видача готівкових коштів під звіт або на відрядження (далі - під звіт) здійснюється відповідно до законодавства України.

Видача готівкових коштів під звіт на закупівлю сільськогосподарської продукції та заготівлю вторинної сировини, крім металобрухту, дозволяється на строк не більше 10 робочих днів від дня видачі готівкових коштів під звіт, а на всі інші виробничі (господарські) потреби на строк не більше двох робочих днів,уключаючи день отримання готівкових коштів під звіт.

Якщо підзвітній особі одночасно видана готівка як на відрядження, так і для вирішення в цьому відрядженні виробничих (господарських) питань (у тому числі для закупівлі сільськогосподарської продукції у населення та заготівлі вторинної сировини), то строк, на який видана готівка під звіт на ці завдання, може бути продовжено до завершення терміну відрядження.

Видача відповідній особі готівкових коштів під звіт проводиться за умови звітування нею у встановленому порядку за раніше отримані під звіт суми.

Звітування за одержані під звіт готівкові кошти дійснюється відповідно до законодавства України.

Відповідно до п.2.12 Положення №637 фізичні особи - довірені особи підприємств (юридичних осіб), які відповідно до законодавства України одержали готівку з поточного рахунку із застосуванням корпоративного електронного платіжного засобу або особистого електронного платіжного засобу, використовують її за призначенням без оприбуткування в касі. Зазначені довірені особи подають до бухгалтерії ідприємства звіт про використання коштів разом із підтвердними документами в установлені строки і порядку, що визначені для підзвітних осіб законодавством України, а також документи про одержання готівки з поточного рахунку (чек банкомата, копія видаткового ордера, довідки за встановленими формами, сліп, квитанція торговельного термінала тощо) разом з невитраченим залишком готівки.

Згідно акта перевірки від 18.05.2017 контролюючим органом зазначено, що як приклад, «згідно звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт №72 від 24.07.2014 водія ТОВ «Кларіант Україна» ОСОБА_5, наданого до бухгалтерії підприємства витрачено на господарські потреби кошти в сумі 294,00 грн. Документів, що підтверджують понесення витрат в сумі 294,00 грн. ОСОБА_5 до звіту не надано. Перевитрата в сумі 294,00 грн видана ОСОБА_21 зарахована на платіжну картку 9414 з розрахункового рахунку підприємства згідно реєстру працівників ТОВ «Кларіант Україна», по заявках яких здійснюється зарахування грошових коштів на рахунки №1 від 30.07.2014. В Бухгалтерському обліку операція відображена Д-т 372 К-т 311 сума 294,00 грн, Д-т 203-2 К-т 372 сума 294,00 грн».

Загальна інформація стосовно фактів надання звітів про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт без подання документів в оригіналі, що засвідчують вартість понесених витрат, наведена в таблиці (т.1 а.с.95-98).

Копії авансових звітів разом із документами, що підтверджують, на думку позивача, витрати підзвітної особи ОСОБА_5 перебувають в матеріалах справи, оригінали оглянуті судом у судовому засіданні, зокрема: №72 від 24.07.2014, №79 від 11.08.2014, №88 від 31.08.2014, №137 від 12.12.2014, №141 від 23.12.2014, №4 від 12.01.2015, №8 від 19.01.2015, №11 від 26.01.2015, №30 від 16.03.2015, №37 від 02.04.2015, №51 від 27.04.2015, №58 від 13.05.2015, №63 від 20.05.2015, №71 від 02.06.2015, ;№78 від 11.06.2015, №82 від 15.06.2015, №103 від 28.07.2015 (т.2 а.с.117-161).

Спірним питання при неприйнятті контролюючим органом до уваги розрахункових документів підзвітної особи ОСОБА_5 є той факт, що вони мають ознаки розрізу (пошкодження).

Наказом Міністерства фінансів України №13 від 21.01.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за №220/28350, затверджено Положення про форму та зміст розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов'язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми №3ВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок).

П.2 розд. ІІ даного Положення визначено обов'язкові реквізити до касового чека, якими є: найменування господарської одиниці; адреса господарської одиниці; для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН»; для СГ, що не є платниками ПДВ, - податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку у паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта), перед яким друкуються великі літери «ІД» (ідентифікаційні дані); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру, - кількість, вартість придбаного товару (отриманої послуги); вартість одиниці виміру товару (послуги); назва товару (послуги); літерне позначення ставки ПДВ праворуч від надрукованої вартості товару (послуги) (для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо) та суму коштів за цією формою оплати; загальну вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО»; для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ, - окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ»; для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ), - окремим рядком розмір ставки такого податку, загальну суму такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку. У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; порядковий номер касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина) проведення розрахункової операції; фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН»; напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та найменування або логотип виробника.

В силу норм Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР, розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.

Розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну (ст.2 Закону №265/95-ВР).

Судом встановлено, що розрахункові документи на підтвердження витрат підзвітної особи ОСОБА_5 містять всі реквізити розрахункового документа у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому їх пошкодження із ознаками розрізу не може слугувати беззаперечною підставою для їх невизнання в якості документів, що підтверджують понесені витрати відповідно до звіту.

Щодо наступних авансових звітів співробітників ТОВ «Кларіант Україна», зазначених в акті перевірки (стор.78-79 акта перевірки), суд зазначає, що спірним є питання неможливості контролюючого органу ідентифікувати чи дійсно саме особи, які надали звіт, понесли відповідні витрати.

Разом з тим, в матеріалах справи перебувають фіскальні чеки, підтверджуючі витрати особи власних коштів для оплати, які потім були відшкодовані ТОВ «Кларіант Україна». Усі авансові звіти містять розрахункові документи, що відповідають чинному законодавству. До того ж чинним законодавством не ставиться в залежність надання звіту з одночасною ідентифікацією особи, що понесла витрати, тому підстави для їх неприйняття - відсутні.

По фактам, коли підзвітні особи розраховувались корпоративною електронною карткою ТОВ «Кларіант Україна», суд зазначає наступне.

Під кожний авансовий звіт ТОВ «Кларіант Україна» з метою підтвердження таких витрат підзвітними особами додано банківську виписку про рух коштів по даній корпоративній електронній картці.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22.05.2003 №851-IV (далі Закон №851)електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов'язкові реквізити документа.

Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму (ч.1 ст.8 Закону №851).

В силу ч.3 ст.7 Закону №851 якщо автором створюються ідентичні за документарною інформацією та реквізитами електронний документ та документ на папері, кожен з документів є оригіналом і має однакову юридичну силу.

Отже, виписка банку, отримана у вигляді електронного документу із відповідними електронними цифровими підписами посадових осіб банку та його печатки (за наявності) має ту ж саму юридичну силу, що і виписка банку, складена в паперовому вигляді.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що до кожного авансового звіту щодо розрахунків корпоративною карткою, де відсутній чек терміналу, позивачем додано банківську виписку, що підтверджує здійснення операції та пояснювальні записки від підзвітних осіб.

До того ж ТОВ «Кларіант Україна» до кожної електронної банківської виписки надало таку ж саму з мокрою печаткою банку, які були також в наявності під час проведення перевірки у контролюючого органу.

Так, зокрема, із звіту про використання коштів, наданих на відрядження від 20.11.2015 №110/К вбачається, що ОСОБА_8 отримано 2150,00 грн, з яких 550,00 грн - проживання в готелі та 1600,00 грн - добові за 8 днів (т.3 а.с.41). До авансового звіту долучено пояснювальну записку ОСОБА_8, відповідно до якої ним зазначено про зняття з корпоративної картки добових у розмірі 1600,00 грн. Одночасно пояснено, що чек терміналу по даній операції було втрачено, у зв'язку із чим просить прийняти до авансового звіту виписку по корпоративній картці як підтвердження проведення зазначеної операції та зарахувати цю суму в рахунок добових витрат у відрядженні на суму 1600,00 грн (т.3 а.с.44-49).

Також, із звіту про використання коштів, наданих на відрядження або під звіт від 23.11.2015 №112/К на ОСОБА_23 вбачається, що останньою отримано 1929,04 грн (т.3 а.с.50). Крім відповідних документів на службове відрядження до авансового звіту долучено: пояснювальну записку ОСОБА_22 від 23.11.2015, згідно якої зазначено також про втрату чеків терміналу про проведення операцій по корпоративній картці на суму 158,87 грн та 447,51 грн (т.3 ас.53); виписку операцій за карткою, що підтверджує оплату товарів на суму 158,87 грн та 447,51 грн (т.3 а.с.54-57).

Щодо підтвердження добових підзвітної особи суд зазначає, що до кожного авансового звіту позивачем долучено наказ керівника ТОВ «Кларіант Україна» та завдання на відрядження (т.3 а.с.51,59, 69, 89, 107).

Отже, висновок відповідача про не підтвердження витрат, понесених підзвітними особами ТОВ «Кларіант Україна» на господарські потреби та у відрядженні в сумі 151574,40 грн не відповідає дійсності.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку щодо протиправності винесеного контролюючим органом податкового повідомлення-рішення №, яким до ТОВ «Кларіант Україна» застосована штрафна (фінансова) санкція (штраф), у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 1328069,71 грн, та відповідно скасування прийнятого рішення.

Що стосується оскаржуваних позивачем податкових повідомлень-рішень від 07.06.2017 № про визначення суми грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб в частині суми 26718,18 грн та № про визначення суми грошового зобов'язання з військового збору, суд зазначає, що дані порушення є похідними від податкового повідомлення-рішення від 07.06.2017 № та ґрунтуються на висновках податкового органу щодо надміру витрачених коштів, отриманих платником податку на відрядження або під звіт та не повернутих у встановлені законодавством строк, а також щодо витрачених коштів, отриманих платником податку під звіт та звітованих без належно підтверджених документів.

Оскільки суд дійшов висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення від 07.06.2017 №, відповідно податкові повідомлення-рішення 07.06.2017 № в частині суми 26718,18 грн та № в сумі 1927,72 грн також підлягають скасуванню.

За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про обгрнутованість адміністративного позову ТОВ «Кларіант Україна».

Згідно із ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень.

Позивачем при зверненні до Луганського окружного адміністративного суду з даним позовом сплачено судовий збір в сумі 20350,73 грн відповідно до платіжного доручення №37 від 21.08.2017 (а.с.2).

З огляду на те, що позовні вимоги ТОВ «Кларіант Україна» підлягають задоволенню, з відповідача підлягають стягненню судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень на користь позивача.

На підставі частини 3 статті 160 КАС України у судовому засіданні 12 грудня 2017 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови. Складання постанови в повному обсязі відкладено, про що згідно вимог частини 4 статті 167 КАС України повідомлено після проголошення вступної та резолютивної частин постанови у судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 10, 11, 17, 18, 23, 69-72, 94, 158-163, 167 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Кларіант Україна" до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 07.06.2017 № НОМЕР_4 на суму 1 328 069, 71 грн. (один мільйон триста двадцять вісім тисяч шістдесят дев'ять гривень 71 коп).

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 07.06.2017 № 5 на суму 1 927, 72 грн. (одна тисяча дев'ятсот двадцять сім гривень 72 коп).

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Луганській області від 07.06.2017 № 5 на суму 26 718, 18 грн. (двадцять шість тисяч сімсот вісімнадцять гривень 18 коп).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Луганській області ДФС України () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Кларіант Україна" () судовий збір у розмірі 20 350, 73 грн. (двадцять тисяч триста п'ятдесят гривень 73 коп).

Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного адміністративного суду.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови складено та підписано 18 грудня 2017 року.

Суддя К.Є. Петросян