Справа № 611/790/17
Суддя: Коптєв Ю. А.
Дата ухвалення: 2017-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 611/790/17
Провадження №2-а/611/47/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2017 року Барвінківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Коптєва Ю.А.,

за участі секретаря - Ведмідь І. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Барвінкове справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

08 вересня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просив визнати незаконною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 №237/252/-П від 15 серпня 2017 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 5950 грн., провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування позову зазначив, що 02 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на обєкті «Будівництво господарської будівлі за адресою: вул. Івана Величка,26, м. Барвінкове, Харківська область», яке йому належить на праві спільної часткової власності, про що складений акт перевірки №237/252-А, в якому було зазначено, що він, позивач, виконав будівельні роботи з будівництва господарської споруди, а саме: влаштування фундаменту, стін,та перекриття підвалу без відповідного документа, що дає право на виконання будівельних робітна обєкті класу наслідків ССІ, що є порушенням п.1 ч.1 ст.34 Закону України « Про врегулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466.

На підставі вказаного акту відповідачем ОСОБА_2 було видано припис №237/252-П від 02 серпня 2017 року з вимогами зупинити виконання будівельних робіт, усунути виявлене порушення шляхом приведення обєкта у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів та правил в строк до 02 жовтня 2017року, повідомити департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про виконання припису до 02 жовтня 2017 року.

02 серпня 2017 року відповідачем ОСОБА_2 відносно позивача був складений протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому описано порушення, встановлене в акті перевірки №237/252-А від 02 серпня 2017 року.

15 серпня 2017 року відповідачем ОСОБА_2 відносно позивача винесено постанову №237/252-П по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Барвінківської міської Ради народних депутатів від 09 січня 1990 №6 йому було надано дозвіл на перебудову веранди під пристрій газового вузла і житлової кімнати, перебудову літньої кухні, сараю й погреба з добудовою гаража по вул. Р.Люксембург, 26 м. Барвінкове.

Про зазначені обставини Департамент був повідомлений листом з наданням підтверджуючих документів.

Крім того, зазначає, що відповідачем при складанні протоколу порушені вимоги ч.2 ст. 254, ч.1 ст. 256, ч.1 ст. 268, 280 КУпАП, а саме відповідачем не вручено протокол про адміністративне правопорушення; не зазначено час вчинення правопорушення та його суть; не зазначено які саме «відповідні документи» повинен був отримати позивач для початку проведення будівельних робіт, окрім вже отриманих; не повідомлення відповідачем про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення; не зясовано всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи про адміністративне правопорушення.

Посилаючись на викладене, просив постанову №237/252-П по справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, визнати протиправною та скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав, просив задовольнити його в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні, оскільки оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності винесена у відповідності до вимог діючого законодавства у сфері містобудівної діяльності.

ОСОБА_2 пояснив, що з 19 липня 2017 року по 01 серпня 2017 року на підставі звернення фізичної особи на Урядову гарячу лінію від 13 липня 2017 року, ним було проведено позапланову перевірку дотримання субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті за адресою: вул. І.Величка, 26 м. Барвінкове Харківської області.

Під час перевірки, проведеної у присутності ОСОБА_1 було встановлено, що за вказаною адресою, виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі, а саме виконані роботи з влаштування фундаменту, стін та перекриття підвалу будівлі без відповідного документа. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація щодо обєкта за вищезазначеною адресою відсутня.

За результатами перевірки, ним було складено акт №237/252-А, протокол про адміністративне правопорушення від 02 серпня 2017 року, а також припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02 серпня 2017 року №237/252-Пр. Позивач особисто ознайомився з зазначеними документами та протоколом, в якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 15 серпня 2017 року о 15 годині у приміщенні Департаменту, а протокол підписати та отримати примірник відмовився, просив надіслати його поштою. 15 серпня 2017 року відбувся розгляд справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, за результатами розгляду якої було винесено Постанову про адміністративне правопорушення №237/252 П. Під час розгляду справи позивач був відсутній, причини неявки не повідомив. Останньому було направлено примірник оскаржуваної постанови.

Крім того, ОСОБА_2 пояснив, що в додатках до позовної заяви позивач надає архівний витяг рішення виконкому, відповідно до якого ОСОБА_1 дозволяється перебудувати господарські будівлі. Разом з тим, вказаний витяг не в повному обсязі відображає зміст рішення виконкому, чим вводить суд в оману, оскільки у п. 2 рішення позивача зобовязано оформити необхідну технічну документацію в технічному бюро районного архітектора та в БТІ. Але до початку будівництва позивачем не було оформлено жодної технічної документації.

Представник відповідача - Державної архітектурно-будівельної інспекції України не погодився з позовними вимогами та надав аналогічні заперечення проти позову, в яких просив відмовити в задоволенні позовних вимог, зазначив, що відповідач діяв на підставі та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, тому вимоги позивача про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення №237/252-П від 15 серпня 2017 року, винесеної головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 задоволенню не підлягають.

Суд, заслухавши пояснення позивача, відповідача ОСОБА_3, представника відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно зясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку.

В силу ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також субєкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Згідно з частиною 1 статті 60 Кодексу адміністративного судочинства України, у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із адміністративними позовами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб і брати участь у цих справах.

З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №26696325 від 13 липня 2010 року, серії ССМ №777354, убачається що ОСОБА_1 є власником ? частини будинку, розташованого за адресою: вул. Р. Люксембург, буд. 26 м. Барвінкове Харківської області.

Судом встановлено, що 02 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідно до якого виявлено, що останнім виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі за адресою: вул. І. Величка, 26 м. Барвінкове Харківської області без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466. Позивачем даний протокол не підписано (а.с.10-12).

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до положень статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом, передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до частини 2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Згідно з положеннями КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч.1-2 ст.7 КУпАП); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Отже, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи).

За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вручення.

Відповідно до ст.ст.254,256 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. У протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (ч. ст.. 256 КУпАП).

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (ч.3 ст. 256 КУпАП).

Судовим розглядом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльностівідносно позивача не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а саме: у протоколі на зазначені пояснення ОСОБА_1 по справі; відсутній підпис останнього під відомостями про розяснення останньому прав, передбачених ст.268 КУпАП; у протоколі зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від його підписання та отримання, проте факт відмови не засвідчений свідками.

15 серпня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 було винесено постанову №237/252-П про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5 950 грн.

Згідно ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

При розгляді справи відповідачами не надано належних доказів, які б свідчили про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи субєктом владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.283 КУпАП постанова повинна містити найменування органу (прізвище, імя та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, імя та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

При вирішенні спору суд враховує, що за ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Так, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З аналізу змісту постанови, протоколу і акту перевірки , і виходячи з того, що відсутні докази належного повідомлення позивача про розгляд справи відносно нього, про отримання ним протоколу чи про ознайомлення позивача з протоколом та його змістом, слід дійти висновку, що дійсно не були забезпечені права особи на участь при діях, вчинюваних субєктом владних повноважень відносно цієї особи, при розгляді справи про адміністративне правопорушення не забезпечено права особи, що притягається до адміністративної відповідальності, які передбачені КУпАП.

Таким чином, доказів на підтвердження дотримання позивачем порядку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідачем в процесі розгляду справи не надано, зокрема в постанові по справі про адміністративне правопорушення №237/252-П від 15 серпня 2017 року не зазначено жодних відомостей про виклик особи, що притягується до адміністративної відповідальності та розгляд справи в її присутності.

Недотримання вказаних вимог субєктом владних повноважень при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення призвело до порушення при вирішенні питання про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Таким чином, встановлено, що постанова винесена з процесуальними порушеннями, без дотримання процедури, коли фактично особі не забезпечено її процесуальні права.

Окрім того, за ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи за відсутності позивача питання про притягнення його до адміністративної відповідальності та визначаючи розмір штрафу відповідачем ОСОБА_2 в порушення вимог ст.33 КУпАП не врахований майновий стан ОСОБА_1

При таких обставинах суд погоджується із доводами позивача про невідповідність оскаржуваної постанови критеріям, передбаченим ч.3 ст.2 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно п.3 ч.1 ст.293 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає рішення, яким скасовує постанову і закриває справу.

Ознайомившись з матеріалами справи та вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд погоджується з доводами позивача щодо відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Так, правовідносини, які виникають під час здійснення будівництва регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури, додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Згідно із Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі -Держархбудінспекція), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011, (далі - Порядок) основними завданням Держархбудінспекції та її територіальних органів є виконання дозвільних, реєстраційних функцій та здійснення контролю і нагляду у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Відповідно до Положення про Департамент архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, затвердженого наказом № 997 від 08.09.2015, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області є територіальним органом - структурним підрозділом апарату Держархбудінспекції.

Абзацем 7 пункту 8 Порядку № 553 від 23.05.2011 передбачено, що підставою для проведення позапланової перевірки є також звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» № 1817-VIII від 17 січня 2017 року) замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1), та щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких обєкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406, віднесені, зокрема, такі види робіт:

6) Зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.

Відповідно до Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) та обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо обєктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Встановлено, що рішенням виконавчого комітету Барвінківської міської ради народних депутатів від 08 грудня 1992 року №232 «Про перереєстрацію земельних ділянок в постійне користування» ОСОБА_1 в постійне користування надана земельна ділянка площею 1000 м2, , в тимчасове 904, 5 м2, всього 1904, 5 м2, розташованих по вул. Р.Люксембург, 26 у м.Барвінкове Харківської області (а.с.43).

Відповідно до розділу Х пункту 7 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи, що одержали у власність, у тимчасове користування, в тому числі на умовах оренди, земельні ділянки у розмірах, що були передбачені раніше діючим законодавством, зберігають права на ці ділянки.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 71 КАС України), а згідно зі ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а згідно з ч.3 ст. 105 КАС України позивач, у тому числі має право вимагати скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень.

Згідно зі ст.159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права

Ураховуючи викладені обставини суд приходить до висновку по відсутність у діях ОСОБА_1 порушень вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а тому постанова №237/252-П від 15 серпня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення, винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення стягнення у вигляді штрафу є протиправною та такою, що підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до відповідальності закриттю, відповідно до п.3 ч.1 ст.293 КУпАП.

Оскільки позивач був звільнений від сплати судового збору на підставі ч. 4 ст. 288 КУпАП, то відповідно до ст. 94 КАС України, судові витрати по даній справі слід стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь держави.

Керуючись ст. ст. 4, 8, 9, 17, 69, 71, 104, 110, 158-163, 171-2 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №237/252-П від 15 серпня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 950 (пять тисяч девятсот пятдесят) гривень.

Справу про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП - закрити.

Стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь держави судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Барвінківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ю. А. Коптєв