Справа № 742/1756/17
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2017-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 742/1756/17 Головуючий у 1-й інстанції: Бездідько В.М.
Суддя-доповідач: Сорочко Є.О.
У Х В А Л А

Іменем України

05 грудня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Земляної Г.В.,

Ісаєнко Ю.А.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Головного інспектора Будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенко Федіра Івановича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 15 про адміністративне правопорушення від 30 травня 2017 року про накладення штрафу в розмірі 8 500 грн.

Постановою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 вересня 2017 року позов задоволено.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - ДАБІ) в апеляційній скарзі просить суд скасувати зазначену постанову та прийняти нову, якою відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

У зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 1 ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ПП «МПБП СТИМУЛ» як генеральним підрядником на замовлення Управління капітального будівництва міської ради міста Прилуки було складено робочий проект «Капітальний ремонт ДЮСШ по АДРЕСА_1». а.с. 11-13.

Вказаний робочий проект пройшов експертне дослідження, у зв'язку з чим замовнику будівництва УКБ міської ради міста Прилуки був виданий експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації № 25-0130-16 від 31.05.2016.

Головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області Прокопенко Ф.І. на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 13.05.2017 № 116 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» та за зверненням Прилуцької місцевої прокуратури була проведена позапланова перевірка дотримання Управлінням капітального будівництва міської ради міста Прилуки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Перевірка проводилась з питань достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що належить до I-III категорії складності від 01.03.2017 № ЧГ14.

За результатами перевірки було складено акт № 116 від 23.05.2017 (а.с. 38-39), згідно якого встановлено, що у Декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 01 березня 2017 року за № ЧГ 14, позивачем наведено недостовірні дані.

На підставі викладеного, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2017 та винесена постанова № 15 від 30.05.2017 про накладення штрафу у сумі 8 500 грн за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва визнано винним у вчиненні правопорушення, що передбачене ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що твердження контролюючого органу про те, що спірні будівельні роботи підпадають під визначення поняття «реконструкція» не відповідають дійсності, оскільки було проведено саме капітальний ремонт.

Вирішуючи спір, колегія суддів виходить з такого.

Накладаючи на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу, відповідач посилався на ч. 13 ст. 96 КУпАП, яка передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Відповідач в оскаржуваному рішенні стверджував, що позивачем було порушено ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, відповідно до якої замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

На думку відповідача, позивачем у спірній декларації про готовність до об'єкта експлуатації невірно вказано назву здійснених будівельних робіт як «капітальний ремонт» замість «реконструкція». Також відповідач вказав на те, що будівельні роботи були виконані не в повному обсязі.

Відповідно до Відповідно до вимог п.п. 3.7, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» капітальний ремонт - це сукупність робіт на об'єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будинку в цілому або його частини.

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, у результаті яких здійснюється зміна основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. При цьому, зазначені зміни та удосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/або функціонального призначення об'єкта будівництва.

В акті перевірки необхідність віднесення спірного будівництва до «реконструкції» відповідач обґрунтовує виключно тим, що проектною документацією передбачена зміна геометричних розмірів покрівлі, а також пробивання прорізів у цегляних стінах.

Дійсно, зміна форми покрівлі передбачена робочим проектом спірного будівництва, так само як і передбачено пробивання прорізів у цегляних стінах. Проте, матеріали справи, акт перевірки не містять жодних фактичних відомостей про те, що зазначені геометричні зміни змінюють основні техніко-економічні показники, забезпечують удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. В акті перевірки здійснено лише посилання на поліпшення умов експлуатації без обґрунтування та прив'язки такого поліпшення як наслідку вказаних вище робіт.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про необґрунтованість доводів відповідача про необхідність віднесення спірного будівництва до «реконструкції».

В акті перевірки відповідач також вказав про те, що на виконання робочого проекту капітального ремонту не було здійснено огородження покрівлі перилами та улаштування гідроізоляції в один шар.

Щодо зазначеного апеляційний суд звертає увагу на те, що кошторисна документація робочого проекту спірного ремонту, дійсно, передбачає здійснення улаштування гідроізоляції в один шар. Проте, у специфікації до цього проекту вказано, що з метою запобігання виникнення додаткового навантаження на металоконструкції, рекомендовано здійснити монтаж профільних листів без улаштування гідроізоляції.

Зазначені обставини також підтверджено висновком експертного дослідження № ПК-48 від 08 червня 2017 року, який приймається апеляційним судом до уваги, так як викладені в ньому відомості знайшли своє підтвердження у ході розгляду даної справи та підтверджуються матеріалами справи.

Також апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції в частині, що стосується невиконання робіт з огородження покрівель на спірному об'єкті будівництва. Так, ПП «МПБП СТИМУЛ» надало гарантійний лист від 23.12.2016 № 162 в якому зазначено, що у зв'язку зі складними погодними умовами (ожеледь, опади у вигляді дощу та снігу, сильний вітер), роботи з улаштування огорожі покрівлі перилами на об'єкті «Капітальний ремонт ДЮСШ по АДРЕСА_1» будуть виконані при настанні сприятливих погодних умов у травні-червні 2017 року. З огляду на це доводи відповідача в цій частині є також необґрунтованими та відхиляються апеляційним судом.

Враховуючи викладені обставини, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність правових підстав на задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції та не дають підстав вважати, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції було порушено норми матеріального та/або процесуального права, допущено неповне з'ясування або надано невірну оцінку обставинам які впливають на правильність вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції відповідно до норм матеріального права, при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у справі, підтвердженими доказами, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 05 вересня 2017 року - без змін.

Рішення апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржене до суду касаційної інстанції в порядку та строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Г.В. Земляна

Суддя Ю.А. Ісаєнко

Повний текст рішення виготовлений 11.12.2017.

Головуючий суддя Сорочко Є.О.

Судді: Земляна Г.В.

Ісаєнко Ю.А.