Справа № П/811/1724/17,
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2017-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 грудня 2017 року м. Кропивницький Справа № П/811/1724/17,

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А., за участю секретаря судового засідання Гловацької М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" про розстрочення виконання судового рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Дочірнє підприємство "Кіровоградський облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" (надалі - ДП "Кіровоградський облавтодор") 29.11.2017 року звернулося до суду з заявою про розстрочення виконання постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.11.2017 року у справі №П/811/1724/17 про стягнення податкового боргу з податку на додану вартість у сумі 4104769 грн. Заявник, посилаючись на тяжке фінансове становища на підприємстві, доводячи наявність обставин, що свідчать про загрозу виникнення та накопичення у підприємства податкового боргу, просить розстрочити виконання постанови суду строком на 60 місяців, шляхом сплати суми боргу з грудня 2017 року по жовтень 2022 року рівними частинами 68412,82 грн. щомісяця та у листопаді 2022 року 68412,62 грн.

Представник ГУ ДФС у Кіровоградській області подала письмові заперечення на заяву, мотивовані тим, що за ДП "Кіровоградський облавтодор" на даний час рахується податковий борг з ПДВ в сумі 12638744 грн., в той час коли на початку 2017 року сума боргу складала 5447573,24 грн., що свідчить про тенденцію до накопичення податкового боргу, незважаючи на наявність судових рішень щодо розстрочення сум податкового боргу. Станом на 06.12.2017 року податковий борг ДП "Кіровоградський облавтодор" по несплаченим розстрочкам за рішеннями суду в інших адміністративних справах становить 2864069,35 грн. З цих підстав просила відмовити у задоволенні заяви про розстрочення виконання судового рішення.

У судове засідання 07.12.2017 року особи, які беруть участь у справі, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не прибули, що відповідно до частини 2 статті 263 КАС України не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши заяву ДП "Кіровоградський облавтодор" про розстрочення виконання постанови суду, дослідивши документи, надані на підтвердження обставин, викладених у ній, та матеріали адміністративної справи, суд дійшов до таких висновків.

Згідно з частиною 1 статті 263 КАС України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження можуть звернутися до адміністративного суду першої інстанції (незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист) із заявою про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 263 КАС України суд розглядає питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця, приватного виконавця або сторони виконавчого провадження, що звернулися із поданням (заявою), та осіб, які беруть участь у справі, та у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.11.2017 року у справі №П/811/1724/17 задоволено позов ГУ ДФС у Кіровоградській області та стягнуто з рахунків ДП "Кіровоградський облавтодор" у банках, що його обслуговують, на користь Державного бюджету України податковий борг з податку на додану вартість у сумі 4104769 грн., самостійно визначений відповідачем у податковій декларації за серпень 2017 року.

Відповідно до частин 2, 3 статті 14 КАС України постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання на всій території України. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Суд зазначає, що відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, урегульовані Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

Стаття 100 ПК України передбачає розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків.

Згідно з пунктами 100.1, 100.2 статті 100 ПК України розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу.

Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов'язання.

Відповідно до пункту 100.4 статті 100 ПК України підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Пунктом 100.6 статті 100 ПК України установлено, що розстрочені суми грошових зобов'язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року №1235 затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.

Згідно з пунктом 2 цього Переліку обставиною, що є підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу заявника, є зокрема загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасно та в повному обсязі сплати ним грошового зобов'язання або погашення податкового боргу в повному обсязі.

Зазначена обставина підтверджується висновком про результати аналізу фінансового стану заявника, що проводиться контролюючим органом за даними бухгалтерського обліку.

Наказом Міністерства доходів і зборів від 10.10.213 року №574, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 року за №1853/24385, затверджено Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) платників податків (надалі - Порядок).

Згідно з пунктом 1.4 Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) вважається наданим, якщо на підставі заяви платника податків прийнято відповідне рішення органу доходів і зборів та укладено договір про розстрочення (відстрочення). Визначення сум грошових зобов'язань (податкового боргу), що підлягають розстроченню (відстроченню), здійснюється за даними інформаційної системи, що ведеться органами доходів і зборів.

Наведене свідчить, що чинне податкове законодавство передбачає особливий порядок розстрочення податкового боргу, яким заявник не скористався. Натомість, стаття 263 КАС України не обмежує право суду наявністю певних обставин, за яких суд може розстрочити виконання прийнятого рішення.

Визначальним фактором при наданні рішення про розстрочення є винятковість цих випадків та їх об'єктивний вплив на виконання судового рішення.

Матеріалами справи установлено, що ДП "Кіровоградський облавтодор" є державним підприємством, основним видом діяльності якого є ремонт та утримання автомобільних доріг, забезпечення їх функціонування, виконання вимог по забезпеченню безпеки дорожнього руху.

Подані заявником до суду звіт про фінансовий стан за 2016 рік, звіт про сукупний дохід за 2016 рік, консолідований звіт про рух грошових коштів за 2016 рік, консолідований звіт про власний капітал за 2016 рік обґрунтовують неможливість своєчасного погашення заявником податкового боргу (а.с. 51-58).

Згідно з довідковою інформацією по окремих показниках фінансово-господарської діяльності ДП "Кіровоградський облавтодор" за 9 місяців 2017 року дебіторська заборгованість на кінець звітного періоду по платежах до бюджету та інших фондів склала 367, 6 тис. грн., кредиторська - 32 739, 5 тис. грн., з них 18183.6 тис. грн. - поточний ПДВ, 1483, 5 тис. грн. - розстрочення по ПДВ. (а.с. 59). Заборгованість по заробітній платі становить 12 006, 7 тис. грн.

Судом установлено, що заявником погашається податковий борг, стягнутий з нього за рішеннями судів та розстрочений ними за відповідними графіками. (а.с. 86-163). Доказів недотримання заявником умов розстрочення контролюючим органом суду не надано.

За таких обставин, суд вважає, що наведені заявником обставини, які свідчать про наявність загрози виникнення та накопичення нового податкового боргу, а також фінансове становище ДП "Кіровоградський облавтодор" об'єктивно впливають на можливість виконання судового рішення, ускладнюючи його виконання у повному обсязі, як це передбачено постановою суду.

Суд враховує, що стягнення з відповідача коштів у даній справі спрямоване на погашення його заборгованості перед державним бюджетом зі сплати податків.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Зважаючи на викладене, суд прийшов до висновку про наявність обставин, які ускладнюють виконання судового рішення, що підтверджується, зокрема, наявністю кредиторської заборгованості, зважаючи на дійсні наміри виконувати свої зобов'язання перед бюджетом, суд вважає заяву про розстрочення виконання постанови такою, що підлягає задоволенню.

Згідно з пунктом 4.1 статті 4 ПК України принципами податкового законодавства України є: загальність оподаткування - кожна особа зобов'язана сплачувати встановлені цим Кодексом, законами з питань митної справи податки та збори, платником яких вона є згідно з положеннями цього Кодексу; рівність усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності юридичної особи, громадянства фізичної особи, місця походження капіталу; невідворотність настання визначеної законом відповідальності у разі порушення податкового законодавства; фіскальна достатність - встановлення податків та зборів з урахуванням необхідності досягнення збалансованості витрат бюджету з його надходженнями; соціальна справедливість - установлення податків та зборів відповідно до платоспроможності платників податків; економічність оподаткування - установлення податків та зборів, обсяг надходжень від сплати яких до бюджету значно перевищує витрати на їх адміністрування; нейтральність оподаткування - установлення податків та зборів у спосіб, який не впливає на збільшення або зменшення конкурентоздатності платника податків; рівномірність та зручність сплати - установлення строків сплати податків та зборів, виходячи із необхідності забезпечення своєчасного надходження коштів до бюджетів для здійснення витрат бюджету та зручності їх сплати платниками;

Вирішуючи питання про розумний термін розстрочення виконання постанови, суд виходить з матеріальних інтересів сторін та враховує сутність та принципи функціонування системи оподаткування. З огляду на наявність обставин, що ускладнюють виконання постанови, зважаючи на надане заявником економічне обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення податкового боргу та збільшення податкових надходжень внаслідок застосування режиму розстрочення, відповідно до статті 263 КАС України суд дійшов до висновку щодо доцільності розстрочення виконання постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.11.2017 року у справі №П/811/1724/17 строком на 37 місяців, шляхом сплати 111 000 грн. щомісяця, починаючи з грудня 2017 року, та 108769 грн. - у грудні 2020 року.

Керуючись статтями 160, 165, 186, 263, 254 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" про розстрочення виконання судового рішення задовольнити частково.

Розстрочити виконання постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.11.2017 року у справі №П/811/1724/17 про стягнення з рахунків дочірнього підприємства "Кіровоградський облавтодор" відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" на користь Державного бюджету України податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 4104769 грн. (чотири мільйони сто чотири тисячі сімсот шістдесят дев'ять гривень) строком на 37 місяців, шляхом сплати цієї суми рівними частинами по 111 000 грн. (сто одинадцять тисяч гривень) щомісяця, починаючи з грудня 2017 року по листопад 2020 року, 108769 грн. (сто вісім тисяч сімсот шістдесят дев'ять гривень) - у грудні 2020 року.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня її отримання, з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш