Справа № 683/743/17
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2017-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 683/743/17

Головуючий у 1-й інстанції: Андрощук Є.М.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

06 грудня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Мельник-Томенко Ж. М. Ватаманюка Р.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області на постанову Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 26 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області про скасування постанови №337 від 28.12.2016 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.,

В С Т А Н О В И В :

В березні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області (далі УДАБІ в Хмельницькій області) про скасування постанови №337 від 28.12.2016 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 26 вересня 2017 року позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

Сторони в судове засідання не з'явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце судового засідання.

Згідно зі ст.196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

У відповідності до п. 1 ч.1 ст.197 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги за наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджуться слідуюче.

В період з 09.12.2016 року по 15.12.2016 року, згідно направлення на проведення позапланової перевірки № 1148 від 21.11.2016 року, відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог будівельного законодавства, під час будівництва по вул.Черняховського,1 у м.Старокостянтинів та виконання вимог припису від 16.09.2017 року.

За результатами перевірки складено акт від 15.12.2016 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

28.12.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_3 винесено постанову № 337 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуючись з даною постановою, позивач звернулася до суду з цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що посадова особа УДАБІ у Хмельницькій області при прийнятті оскаржуваної постанови діяла не в межах та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі-Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі-Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі-Закон України №208/94-ВР).

Частиною 1 ст. 41 Закону №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль-сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно п. 14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.16, п.17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно п.20 Порядку протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

За недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю встановлена відповідальність ч.2 ст.188-42 КУпАП, санкція якої передбачає накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, згідно направлення на проведення позапланової перевірки № 1148 від 21.11.2016 року, в період з 09.12.2016 року по 15.12.2016 року, відповідачем, проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_2 вимог будівельного законодавства, під час будівництва по вул. Черняховського,1 у м.Старокостянтинів.

Однак, позивач була відсутня за місцем проведення перевірки, в зв'язку з чим посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю були позбавлені можливості безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта. За недопущена посадових осіб інспекції до проведення перевірки на ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення, за яке встановлена відповідальність ч.2 ст.188-42 КУпАП.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що відповідачем, було повідомлено позивача про проведення перевірки.

Як слідує зі змісту апеляційної скарги, вказана обставина фактично не заперечувалася і самим апелянтом, який, окрім того зазначив, що у органів державного будівельно-архітектурного контролю відсутній, законодавчо закріплений обов'язок повідомляти суб'єктів містобудівної діяльності про проведення перевірок.

Таким чином, враховуючи те, що контролюючим органом не вжито необхідних заходів для завчасного повідомлення позивача про позапланову перевірку об'єкта будівництва по вул.Черняховського,1 у м.Старокостянтинів, остання не могла знати про її проведення, а відтак на думку суду і не мала можливості забезпечити УДАБІ в Хмельницькій області доступ до об'єкта перевірки.

Апеляційний суд вважає безпідставними твердження апелянта про те, що жоден нормативно-правовий акт не зобов'язує контролюючий орган повідомляти про проведення перевірки особу, щодо якої здійснюється архітектурно-будівельний контроль, оскільки, як вже було вказано вище, відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, а отже відповідач повинен був завчасно повідомити позивача про дату і час проведення перевірки.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (далі Порядок №244).

Згідно пункту 9 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 10 Порядку №244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Пунктом 16 Порядку №244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі-справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Згідно пункту 17 Порядку №244 справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до пункту 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби-на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідно до пункту 3 Порядку №244 належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції (копія квитанції та рекомендованого повідомлення про отримання поштового відправлення додається).

У разі ненадання субєктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються субєкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) субєкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання субєктом містобудування.

Положеннями статті 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Отже, законом передбачено можливість розгляду адміністративної справи за відсутності особи, яка притягується до адмінвідповідальності, однак лише у випадку, коли у посадової особи, уповноваженої на розгляд справ про адміністративні правопорушення, є відомості про своєчасне повідомлення порушника про місце і час розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 28.12.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_3 винесено постанову № 332 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Між тим, матеріали справи не містять відомостей про дату отримання позивачем акта, припису та протоколу про адміністративне правопорушення, в якому зазначено про дату та місце розгляду адміністративної справи.

Судом першої інстанції під час розгляду справи в відкритому судовому засіданні із пояснень позивача встановлено, що про місце та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовими особами контролюючого органу її повідомлено не було.

Не надано доказів про належне повідомлення ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення і апелянтом.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про навяність підстав для задоволення позову та скасування спірної постанови, оскільки відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-4 КУпАП.

З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до ч.1 ст.200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Хмельницькій області залишити без задоволення, а постанову Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 26 вересня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5