Справа № 810/4236/17
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2017-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/4236/17

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 грудня 2017 року № 810/4236/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Головного управління Держпраці у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Орієнтир-Буделемент» про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Держпраці у Київській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Орієнтир-Буделемент» про застосування заходів реагування, в якому просить суд застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді зупинки робіт, а саме:

- заборонити експлуатацію крану мостового одно балочного підвісного 20МТ316Н10V12/1ЕN20 в/п 3,2 т., лінії різки продукції;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного НVАТ3611Е306NS в/п 5 т., цеху ремонту заливу очних форм;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного 20МТ308Н7V14/1МЕN20 в/п 6,3 т., цеху по ремонту візків автоклав;

- заборонити експлуатацію талі 53 МТ312Н10V2-4/1ЕN20SN в/п 2 т., слюсарня майстерні;

- заборонити експлуатацію талі ТЭ050 в/п 0,5 п., транспортного цеху;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного опорній 21МТ312Н10V1-4/1ЕN20, в/п 10 т., механічного цеху;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного опорного 21МТ525Н10V2-4/1ЕN20 NS, в/п 5 т., механічного цеху;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного підвісного 21МТ325Н7V2-4/1ЕК20, в/п 5 т., відділу загрузки цильпебса;

- заборонити експлуатацію крану мостового електричного одно балочного підвісного 21МТ312Н7V1-4/1ЕК20, в/п 5 т., мельниці №2;

- заборонити експлуатацію талі 21МТ310Н32V1-2/1ЕN20, в/п 2 т., цеху вапна;

- заборонити експлуатацію талі 21МТ310Н10V1-2/1ЕN20, в/п 2 т., цеху вапна;

- заборонити в електроустановках підприємства шляхом заборони експлуатації РУ-10 кв ТП-3; РУ-10 кв ТП-4; КЛ-10 кв, що належать підприємству, Т-1х1600 кВА КТП-1, комірка №13 в РСП-990 – на межі балансової належності з електропостачальною організацією;

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

У силу положень частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Проте, позивачем всупереч вимогам Кодексу адміністративного судочинства України не було долучено до матеріалів справи доказів сплати судового збору за звернення з даною позовною заявою.

Разом з цим, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд застосувати норму абзацу 20 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" та звільнити позивача від сплати судового збору.

Розглядаючи вказане клопотання про звільнення від сплати судового збору по суті суд зазначає таке.

Відповідно до статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України “Про судовий збір”.

Згідно з ст. 8 Закону України “Про судовий збір” враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач просить суд застосувати норму абзацу 20 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

З огляду на зазначене суд звертає увагу, що абзацом 20 частини першої статті 5 Закону України “Про судовий збір” №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, структурні підрозділи виконавчих органів міських рад міст обласного значення та об'єднаних територіальних громад, на які покладені функції із здійснення контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

Так, згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96 (далі - Положення №96), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв'язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов'язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Крім цього, пунктом 7 Положення №96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Враховуючи вищевикладене, саме Державна служба України з питань праці (Держпраці) звільняється від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у порядку, передбаченому абзацом 20 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Разом з цим, з позовом до суду звернулась не Державна служба України з питань праці (Держпраці), а Головне управління Держпраці у Київській області, яке є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується та є самостійною юридичною особою.

Враховуючи вищевказане, суд зазначає, що на Головне управління Держпраці у Київській області не поширюються норми абзацу 20 частини першої статті 5 Закону України “Про судовий збір” щодо звільнення від сплати судового збору під час звернення до суду, тому суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору під час звернення до суду із даним позовом та звертає увагу, що позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору.

З огляду на зазначене суд звертає увагу, що частиною першою статті 4 Закону України “Про судовий збір” №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України “Про судовий збір” від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами та доповненнями) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень встановлюється ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України “Про Державний бюджет на 2017 рік” №1801-VIII від 21.12.2016 установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Прохальна частина адміністративного позову містить сімнадцять позовних вимог немайнового характеру.

Отримувач коштів: Київський окружний адміністративний суд;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл. м. Київ;

код банку отримувача (МФО):821018 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У рядку “призначення платежу” платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова “судовий збір за позовом”, ПІБ чи назва установи, організації позивача, “Київський окружний адміністративний суд”, код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду: 35919304).

Крім цього, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Разом з цим, у прохальній частині позовної заяви не конкретизовано, на якому саме об’єкті та структурному підрозділі підприємства розташовано обладнання, експлуатацію якого просить зупинити позивач.

Не містить прохальна частина позовної заяви і посилання на адресу та назву об’єкту, в якому позивач просить зупинити експлуатацію устаткування та техніки.

Отже позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити прохальну частину позову, а саме необхідно уточнити адресу та назву об’єкту, на якому позивач просить зупинити експлуатацію устаткування та техніки, та інформацію щодо приналежності об’єкту відповідному структурному підрозділу.

Крім того, відповідно до пунктів 2 та 3 частини першої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються: ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Крім того, надання вказаних доказів є необхідним для перевірки судом направлення позивачем копії позовної заяви та доданих до неї документів за належною адресою відповідача.

Отже позивачем у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду витяг із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на відповідача.

Частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху у термін до 24 січня 2018 року для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Головного управління Держпраці у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Орієнтир-Буделемент» про застосування заходів реагування,- залишити без руху.

2. Позивачу у термін до 24 січня 2018 року усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме:

- уточнити прохальну частину позову, а саме необхідно уточнити адресу та назву об’єкту, на якому позивач просить зупинити експлуатацію устаткування та техніки та належність цього об’єкту відповідному структурному підрозділу підприємства;

- надати витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на відповідача станом на момент звернення до суду.

3. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/4236/17 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.