Справа № 810/3186/17
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2017-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2017 року №810/3186/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "ОСОБА_1М." до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Фермерське господарство "ОСОБА_1М." (далі позивач, ФГ "ОСОБА_1М.") з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі відповідач, Департамент ДАБІ у Київській області), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову від 06.09.2017 №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ФГ "ОСОБА_1М." на суму 63432,00 грн. (далі оскаржувана постанова).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив про те, що у період з 15.08.2017 по 23.08.2017 посадовою особою Департаменту ДАБІ у Київській області проведено позапланову перевірку дотримання ФГ "ОСОБА_1М." вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на обєкті: реконструкція нежитлової будівлі вагової літ. "А", нежитлової будівлі кормоцеху-телятника літ. "Б" за адресою: Київська область, Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру (Леніна), 113-б, за результатами якої було складено акт від 23.08.2017 №Т-2308/2.

Позивач вважає, що встановлений перевіркою факт здійснення ФГ "ОСОБА_1М." будівельних робіт з реконструкції нежитлової будівлі вагової літ. "А" та нежитлової будівлі кормоцеху-телятника літ. "Б", що розташовані на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру, 113-Б у період з 2013 по 2017 роки без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт, є не доведеним. Обґрунтовуючи, вказує на відсутність в акті перевірки посилань на документи, які б відображали первинний стан спірного обєкту та відомостей, які б свідчили, що відповідач в ході перевірки ознайомлювався з будь-якими документами, в тому числі і технічними.

Оскаржувану постанову позивач вважає протиправною, посилаючись також на те, що зазначені в акті від 23.08.2017 №Т-2308/2 обставини, навіть якщо їх і розглядати як порушення, мали місце у 2013 році. Натомість, приписами п. 11 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та п.6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що штраф може бути накладено на субєктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив, що перевіркою встановлено виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції зі зміною геометричних розмірів будівлі без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Відповідно до п. 3.21 ДБН А-2.2.-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку обєкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення.

Наголошує, що оскаржувана постанова прийнята Департаментом ДАБІ у Київській області згідно із нормами чинного законодавства, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.11.2017 вирішено розгляд даної адміністративної справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши позовну заяву, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.

Фермерське господарство "ОСОБА_1М." (ідентифікаційний код 31466357) зареєстроване 21.02.2002 як юридична особа за адресою: 09031, Київська область, Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру, буд. 100-А, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 22.09.2017 (том 1, а.с. 27-30).

З матеріалів справи слідує, що наказом Департаменту ДАБІ у Київській області від 21.07.2017 №156П визначено провести позапланову перевірку на обєкті будівництва за адресою: Київська обл., Сквирський район, с. Пищики, кадастровий номер земельної ділянки :07:021:0003. Замовник ФГ "ОСОБА_1М.", 09103, Київська область, Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру, буд. 100-А (). Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

На підставі вказаного наказу, Департаментом ДАБІ у Київській області було видано направлення для проведення позапланового заходу від 21.07.2017 №606.17/02, яким направлено головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 для здійснення позапланової перевірки на обєкт будівництва в с. Пищики, Сквирського району, Київської області, кадастровий номер земельної ділянки :07:021:0003 щодо дотримання субєктом господарювання ФГ "ОСОБА_1М." вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Строк дії направлення з 15.08.2017 по 23.08.2017.

У період з 15.08.2017 по 23.08.2017 головним інспектором будівельного нагляду ДАБІ у Київській області ОСОБА_3 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ФГ "ОСОБА_1М." на обєкті: реконструкція нежитлової будівлі вагової літ. "А", нежитлової будівлі кормоцеху-телятника літ. "Б" за адресою: Київська область, Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру (Леніна), 113-б, за результатами якої складено акт перевірки від 23.08.2017 №Т-2308/2 (далі - акт перевірки) (том 1, а.с. 9-12).

В акті вказано, що під час проведення перевірки був присутній керівник ФГ "ОСОБА_1М." ОСОБА_1.

Перевіркою встановлено, що ФГ "ОСОБА_1М." на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Сквирський р-н, с. Пищики, вул. Миру (Леніна), 113-Б у період з 2013 по 2017 роки виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлової будівлі вагової літ. "А" (розмірами в плані 4,63х7,32м.) зі зміною геометричних розмірів будівлі та зміною геометричних розмірів фундаментів будівлі у плані, шляхом надбудови приміщення та добудови одноповерхового з мансардним поверхом приміщення із закладенням фундаменту (загальні розміри будівлі в плані становлять 21,3х9,07м.), виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлової будівлі кормоцеху-телятника літ. "Б" (розмірами в плані 18,57х60,92м.) зі зміною геометричних розмірів будівлі та зміною геометричних розмірів фундаментів будівлі у плані, шляхом добудови одноповерхового приміщення (ангар для зберігання зерна) із закладенням фундаменту розмірами в плані 20х100м. (загальні розміри будівлі в плані становлять 38,57х100м.), без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі акту перевірки Департаментом ДАБІ у Київській області було складено наступні документи:

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2017 №1-Л-З-2308/1, в якому зазначено про відповідальність позивача за п.2 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та вказано місце та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- припис №С-2308/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.08.2017, яким позивача зобовязано у строк до 23.10.2017 усунути допущені порушення;

06.09.2017 Департаментом ДАБІ у Київській області прийнято постанову №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 63432,00 грн. (том 1, а.с. 16).

Не погоджуючись із вказаною постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку вказаному рішенню, суд виходив з наступного.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про основи містобудування" від 16.11.1992 №2780-XII (далі Закон №2780-XII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною ОСОБА_2 України, Кабінетом Міністрів України, Верховною ОСОБА_2 та ОСОБА_2 міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Частиною першою статті 6 Закону №3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною ОСОБА_2 України, Кабінетом Міністрів України, Верховною ОСОБА_2 Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації (пункт 6 частини 1 статті 7 Закону №3038-VI).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (далі - Положення №294), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема, здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (п.3 Положення №294).

Пунктом 7 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

За визначенням поняття, наведеним у частині 1 статті 41 Закону №3038, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 2 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою, відповідно до пункту 7 Порядку №553, вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (абз. 8 п. 7 Порядку №553).

Як вбачається з направлення для проведення позапланового заходу від 21.07.2017 №606.17/02, підставою для проведення позапланової перевірки є звернення Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Нива" від 18.07.2017 №121.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абз. 11 п. 7 Порядку №553).

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Наведена норма кореспондує з правом суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку №553).

Відповідно до п. 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п. 17 Порядку №553).

Згідно п. 18 Порядку №553, керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку №553).

Суд звертає увагу, що перевірку проведено у присутності керівника субєкта господарювання ОСОБА_1, який будь - яких зауважень до порядку здійснення перевірки не зазначив. За результатами перевірки позивача складено акт від 23.08.2017 №Т-2308/2, винесено припис №С-2308/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.08.2017 та протокол №1-Л-З-2308/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2017, а також прийнято оскаржувану постанову №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2017.

У звязку з чим, суд відхиляє посилання позивача на порушення відповідачем порядку проведення перевірки, зокрема, проведення перевірки іншою особою ніж та яка зазначена в акті перевірки, наголошуючи при цьому, що суб'єкт містобудування, який вважає порушеним порядок та підстави призначення органом державного архітектурно-будівельного контролю перевірки щодо нього має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки, однак позивач своїм правом недопуску до перевірки головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області ОСОБА_3 не скористався.

Допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні та/або проведенні перевірки, у зв'язку з чим, за умови такого допуску, підставою для скасування рішення (прийнятого за результатами перевірки) може бути лише неправильність його прийняття по суті.

Щодо встановленого перевіркою порушення, суд зазначає, що Департаментом ДАБІ у Київській області виявлено, що позивачем виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлових будівель зі зміною геометричних розмірів будівлі без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до частини першої статті 36 Закону №3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об'єкті або які знаходитимуться зовні такого об'єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта (ч.1 ст. 32 Закону №3038-VI).

Згідно частини пятої ст. 32 Закону №3038-VI, усі об'єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об'єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об'єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об'єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об'єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат; пам'ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам'яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам'ятки); об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об'єкти підвищеної небезпеки"; житлові будинки понад чотири поверхи.

При цьому, згідно п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації, капітального ремонту.

Згідно з п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на технічне на будівництво", реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництв, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Частиною другою статті 36 Закону №3038-VI визначено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Судом встановлено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Сквирський р-н, с. Пищики, вул. Миру (Леніна), 113-Б позивач до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю не подавав.

Факт зміни геометричних розмірів нежитлової будівлі вагової літ. "А", нежитлової будівлі кормоцеху-телятника літ. "Б" на земельній ділянці за адресою: Київська обл., Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру, 113-Б, підтверджено доказами наявними в матеріалах справи.

Так, відповідачем надано суду разом із актом перевірки матеріали фото фіксації відображених в акті порушень будівельних норм, з яких вбачається, що роботи позивачем ведуться або велись, видно надбудови та прибудови вказаних приміщень.

Окрім того, для співставлення виявлених під час перевірки фактів з проектною документацією судом було досліджено технічні паспорти на вказані обєкти, які відображають первинний стан вказаних нежитлових будівель та підтверджують викладені в акті порушення.

Натомість, позивачем не надано жодного доказу на спростування обставин, на підставі яких відповідач дійшов висновку про порушення ним п. 1 ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На спростування доводів позивача, що вказані роботи не є реконструкцією, суд зазначає, що оскільки після здійснення будівельних робіт відбулася зміна геометричних розмірів об'єктів будівництва, то згідно п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на технічне на будівництво" ці зміни вважаються реконструкцією.

Суд відхиляє твердження позивача про неможливість застосування штрафу за вказане правопорушення, у звязку з тим, що правопорушення вчинене ним ще у 2013 році, тобто з моменту його вчинення пройшло більше трьох років, оскільки встановлене відповідачем правопорушення, за яке на позивача накладено штраф, є триваючим, а відтак не можна встановити момент початку та кінця його вчинення, що виключає можливість застосування строку позовної давності у вигляді трьох років з моменту вчинення.

Посилання позивача щодо не відображення відповідачем в акті перевірки проведення фото фіксації, у звязку з чим неможливо ідентифікувати зйомку та її автора, є також безпідставним, оскільки факт того, що на даних знімках зафіксовані нежитлові будівлі вагової літ. "А" та кормоцеху-телятника літ. "Б" встановлений під час судового розгляду. Також, суд звертає увагу, що наявна в матеріалах справи роздруківка фото фіксації містить необхідні відомості, які дозволяють ідентифікувати мету її проведення, обєкт та автора фото фіксації.

Приписами п. 11 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає, що ФГ "ОСОБА_1М." порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Суд погоджується з доводами відповідача, що вказане правопорушення тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Разом з тим, відповідно до пункту 2 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 №208/94-ВР (в редакції чинній на момент прийняття спірної постанови), суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 21.12.2016 №1801-VIII, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 травня становить 1684,00 грн.

Ураховуючи вищезазначене, суд вважає, що постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2017 є правомірною та не підлягає скасуванню в частині накладення штрафу у розмірі 60624,00 грн. (1684,00х36).

Натомість, постанова Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2017 в частині штрафних санкцій у розмірі 2808,00 грн. є протиправною та підлягає скасуванню.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, у яких обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Згідно з частиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України , якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

За приписами частини третьої цієї ж статті, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Позивач сплатив судовий збір за позов майнового характеру у розмірі 1600,00 грн. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позову частково, то судові витрати у розмірі 64,00 грн., присуджується позивачу за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №З-0609/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06.09.2017 в частині штрафних санкцій у розмірі 2808,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Фермерського господарства "ОСОБА_1М." (09031, Київська область, Сквирський район, с. Пищики, вул. Миру, буд. 100-А, ідентифікаційний код 31466357) судові витрати у розмірі 64,00 грн. (шістдесят чотири грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26, ідентифікаційний код: 37471912).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Басай О.В.