Справа № 503/1827/17
Суддя: Гура А. І.
Дата ухвалення: 2017-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 503/1827/17
Провадження № 2-а/503/37/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2017 року Кодимський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гури А.І.,

при секретарі Поліковській О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

22 вересня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилалася на те, що 07 вересня 2017 року постановою головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазура В.М. вона була притягнута до адміністративної відповідальністю за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП.

Позивач стверджувала, що постанова винесена відповідачем з грубим порушенням вимог закону, за її відсутності, без всебічного, повного та об'єктивного з'ясування всіх обставини справи.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, надавши до суду заяву, в якій вказала, що повністю підтримує позовні вимоги, просить їх задовольнити та розглядати справу за її відсутності.

Згідно з ч.4 ст.122 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

З цих підстав суд вважає можливим подану позивачем заяву задовольнити та розглянути зазначену адміністративну справу без її участі на підставі наявних у ній письмових доказів.

Відповідач - головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазур В.М. в судове засідання також не з'явився, хоча належним чином, завчасно, з дотриманням вимог ч.3 ст.33 КАС України був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

З урахуванням того, що доказів, які б свідчили про поважність неявки до залу суду відповідача надано не було, враховуючи необхідність дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ч.1 ст.122 КАС України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, суд вирішив розглянути справу за відсутності відповідача з урахуванням усіх письмових доказів, які були надані позивачем.

Разом із позовом ОСОБА_1 подала до суду клопотання про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, оскільки вона пропустила вказаний строк у звязку з тим, що отримала постанвоу лише 14 вересня 2017 року.

Відповідно до ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено спеціальний строк оскарження та порядок його обчислення щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення - десять днів з дня винесення постанови.

Статтею 100 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Отже, несвоєчасне отримання нею копії оскаржуваної постанови (14 вересня 2017 року) суд вважає поважними причинами для поновлення позивачеві строку на її оскарження.

Дослідивши обставини справи та наявні докази, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до постанови у справі про адміністративне правопорушення №374 від 07 вересня 2017 року, складеної головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазуром В.М., ОСОБА_1, порушила вимоги законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва і реконструкції житлового будинку (здійснила прибудову) без документів, що дають правор на виконння тких робіт, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.96 КУпАП.

Цією ж постановою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950 гривень.

Частиною 3 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони : 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що спірні правовідносини виникли між сторонами у зв'язку з винесенням відповідачем постанови у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, якою останню визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950 грн..

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова винесена за результатами розгляду відповідачем матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акту позапланової перевірки від 01 вересня 2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 01 вересня 2017 року та припису від 01 вересня 2017 року.

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винною у тому, що:

-без документів, що надають право на виконння будівельних робіт, виконал будівельні роботи з реконструкції житлового будинку по вулиці Лесі Українки,6 в смт. Слобідка Кодимського району Одеської області, а саме: збудовано прибудову до житлового будинку, виконано реконструкцію сараїв, збудовано сарай для утримання птахів, чим порушено ч.1 ст.34 Закону України «Про регулюванння містобудівної діяльності»;

-здійснюється експлуатація самовільно реконструйованого житлового будинку та сараїв без прийняття їх в експлуатацію, відповідно до вимог чинного законодвства, чим порушено вимоги п.8 ст.39 «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, частина 5 ст.96 КУпАП, винною у вчиненні якої визнано позивача, встановлює відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - (від 8500 грн. до 10200 грн.).

Відповідно до частини 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Згідно з положеннями КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч.1-2 ст.7 КУпА); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Отже, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи).

За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вручення.

У протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (ч.1 ст. 256 КУпАП).

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 КУпАП).

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 КУпАП).

Згідно із частиною першою статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

Крім того, цією правовою нормою передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.283 КУпАП постанова повинна містити найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

При вирішенні спору суд враховує, що за ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Так, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Доказів на підтвердження дотримання позивачем порядку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідачем в процесі розгляду справи не надано, зокрема в постанові по справі про адміністративне правопорушення №374 від 07 вересня 2017 року не зазначено жодних відомостей про виклик особи, що притягується до адміністративної відповідальності та розгляд справи в її присутності. Більш того, в мотивувальній частині постанови не наводиться формулювання об'єктивної сторони складу адміністративного првопорушення.

Недотримання вказаних вимог суб'єктом владних повноважень при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення призвело до порушення при вирішенні питання про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Окрім того, за ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи за відсутності позивача питання про притягнення його до адміністративної відповідальності та визначаючи розмір штрафу відповідачем в порушення вимог ст.33 КУпАП не врахований майновий стан, місце роботи позивача.

Крім того, санкція ч.5 ст.96 КУпАП передбачає відповідальність у виді штрафу в розмірі від пятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто від 8500 до 10200 грн.), тоді як відповідачем накладено штраф в розмірі 5950 грн., що становить триста пятдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При таких обставинах суд погоджується із доводами позивача про невідповідність оскаржуваної постанови критеріям, передбаченим ч.3 ст.2 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи, те що оскаржувана постанова в порушення ч.3 ст.2 КАС України прийнята відповідачем із порушенням, встановленого КУпАП порядку, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, права особи на участь у процесі прийняття рішення, тому не може залишатись в силі та підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1, 4, 8, 9, 11, ч.2 ст.71, 99, 158-163 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову в справі про адміністративне правопорушення №374 від 07 вересня 2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП, скасувати, а провадження в адміністративній справі відповідно до п.1 ст.247 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Кодимський районний суд Одеської області протягом 10 днів з дня отримання її копії.

Суддя А.І.Гура