Справа № 804/2936/17
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2017-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 грудня 2017 року справа № 804/2936/17

Суддя Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2017 року у справі №804/2936/17 (головуючий суддя І інстанції Коренев А.О.) за позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області до ОСОБА_1, третя особа: Державна податкова інспекція у Центральному районі м.Дніпра Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

13.12.2017 року до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №804/2936/17 з апеляційною скаргою Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2017 року.

Згідно з ч.2 ст.189 КАС України, отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши апеляційну скаргу судом встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 187 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч.5 ст.187 КАС України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або її представником, який додає оформлений належним чином документ про свої повноваження, якщо цей документ не подавався раніше.

Апеляційна скарга підписана представником апелянта ОСОБА_2, разом з апеляційною скаргою надано копію довіреності від 25.05.2017 року на представництво інтересів апелянта представником - ОСОБА_2

Надана до суду довіреність підписана в.о.начальника Головного управління ДФС України у Дніпропетровській області ОСОБА_3, проте докази її повноважень підписувати документи від імені апелянта до суду не надані та в матеріалах справи відсутні.

Також, згідно ч.6 статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

В апеляційній скарзі позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання зазначив, що сплата судового збору не повинна перешкоджати доступу до правосуддя, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету. Тільки у разі відкриття провадження у справі та прийняття рішення на користь Держави в особі контролюючого органу, будуть поновлені невизнані та оспорювані державні інтереси на отримання належної суми податків до Бюджету.

Відповідно до ч.1 ст.88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Стаття 88 Кодексу адміністративного судочинства України може бути застосована і до юридичних осіб та субєктів владних повноважень, якщо у них відсутні достатні кошти на рахунках для оплати судових витрат чи їх рух заблоковано внаслідок арешту.

Жодних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для оплати судових витрат чи блокування їх руху внаслідок арешту апелянт до суду не надав, а тому неможливість сплатити судовий збір на момент звернення до суду належним чином не довів, що свідчить про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Частиною 1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 1 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 1600 грн.

Згідно змісту пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент звернення позивача до суду з адміністративним позовом) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1600 грн.).

Як свідчать матеріали справи, позивачем було подано позов майнового характеру, ціна позову складає 24 177,77 грн., а тому ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви складала 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1600 грн.

У відповідності до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою) ставка судового збору за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду складає 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, ставка за подання апеляційної скарги на оскаржувану постанову становить 110% від 1600 грн. = 1760 грн., проте документ про сплату судового збору до суду не надано.

Несплачену суму судового збору належить перераховувати за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УДКСУ у Шевченківському районі м.Дніпра; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274; Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м.Дніпропетровськ; Код банку отримувача (МФО) 805012; Рахунок отримувача 1004; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*; 101.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що суддею Дніпропетровського окружного адміністративного суду 03.07.2017 року в порядку письмового провадження було прийнято постанову у справі №804/2936/17, копія постанови отримана позивачем 19.10.2017 року.

Відповідно до ч.2 ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Частиною 8 ст.183-2 КАС України визначено, що у разі розгляду справи в порядку скороченого провадження, строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Враховуючи те, що постанова суду першої інстанції була прийнята в порядку скороченого провадження, а її копія отримана позивачем 19.10.2017 року, останнім днем звернення до суду з апеляційною скаргою на цю постанову є 30.10.2017 року (понеділок).

Судом встановлено, що Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області засобами поштового звязку направило на адресу суду першої інстанції апеляційну скаргу на вищезазначену постанову суду, що підтверджується наявним в матеріалах справи конвертом. Проте, з наявного конверту неможливо встановити дату подання апеляційної скарги до відділення поштового звязку, оскільки з штемпеля печатки поштового відділення не вбачається дата прийняття відправлення, а штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення на конверті відсутній.

В Дніпропетровському окружному адміністративному суді апеляційна скарга була зареєстрована 06.12.2017 року.

Наведені обставини позбавляють суд можливості встановити, чи подана апеляційна скарга позивача у строк визначений нормами КАС України.

Відповідно до п.73 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля.

Дата відбитку календарного штемпеля маркувальної машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання. Якщо на письмовій кореспонденції, поданій для пересилання, відсутній відбиток календарного штемпеля або зазначена дата не відповідає даті подання її для пересилання, поштові відправлення повертаються відправникові для відповідного оформлення.

Отже, дата відбитку календарного штемпеля, який проставляється на адресному боці поштового відправлення є датою приймання письмової кореспонденції та повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання, у іншому випадку поштове відправлення повертається відправникові для відповідного оформлення.

Слід зазначити, що відповідно до п.2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270, документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), який повинен містити дату сплати коштів за пересилання поштової кореспонденції, отже і дату подання письмової кореспонденції.

Окрім того, відповідно до п.127, п.130 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270 користувач послуг поштового зв'язку має право на одержання інформації про порядок і строк надання послуг поштового зв'язку. Будь-яка інформація про поштове відправлення, поштовий переказ, відправника (найменування, поштова адреса) надається лише адресату або його законному представнику за його заявою.

За приписами ч. 5 ст. 189 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи не надання апелянтом документу підтверджуючого повноваження особи, що підписала довіреність на представництво інтересів апелянта представником та не надання апелянтом належних доказів неможливості сплатити судовий збір або документу підтверджуючого сплату судового збору, оскільки судом неможливо встановити чи подана апеляційна скарга своєчасно (квитанція або касовий чек тощо про відправлення апеляційної скарги з зазначенням дати здачі її на пошту чи інша інформація з поштового відділення апелянтом не надані), суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга Головного управління ДФС у Дніпропетровській області підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

У разі якщо апеляційна скарга подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, суд пропонує звернутися з обґрунтованою заявою про поновлення пропущеного строку, зазначаючи поважність причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.

Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 108, 160, 186, 187, 189 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 липня 2017 року у справі №804/2936/17 - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню ДФС у Дніпропетровській області строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом чотирнадцяти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали шляхом надіслання на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду: документу підтверджуючого повноваження особи, що підписала довіреність на представництво інтересів апелянта представником; доказів неможливості сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору; належного документу, який підтверджує своєчасне звернення з апеляційною скаргою до суду (квитанції або касового чеку тощо про відправлення апеляційної скарги з зазначенням дати здачі її на пошту чи інша інформація з поштового відділення про дату подання апеляційної скарги позивачем).

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Роз'яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.

Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом 20 днів.

Суддя С.В. Білак