Справа № 810/4091/17
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2017-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2017 року № 810/4091/17

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лисенко В.І.,

при секретарі судового засідання Приходько Н.І.,

розглянувши в м. Києві у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватно-орендного підприємства "Вперед" до Головного управління ДФС у Київській області про оскарження рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватно орендне підприємство «Вперед» з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДФС у Київській області від 12.09.2017 № в частині нарахування штрафу у розмірі 4 906 280,39 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем проведена камеральна перевірка податкової звітності з податку на додану вартість за грудень 2015 року Приватно-орендного підприємства «Вперед», якою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних №№441/2, 443/2, 438/2, 454/2, 453/2, 442/2, 444/2, 456/2, 432/2, 455/2. За наслідками перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення, яким позивачу нарахований штраф за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів у розмірі 10% від суми ПДВ на загальну суму 1 003 443,73 коп. та затримку від 16 до 30 календарних днів у розмірі 20% на загальну суму 3 907 536,66 грн. Дане податкове повідомлення-рішення позивач вважає протиправним та таким, що прийняте з численними порушеннями норм законодавства.

Позивач зазначає, що в його діях відсутня ознака протиправності, оскільки ним вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації податкових накладних, зокрема їх було надіслано на реєстрацію у встановлені Податкових Кодексом України строки.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити.

Відповідач позов не визнав, зазначив, що Договір про визнання електронних документів з позивачем було розірвано автоматично, оскільки дія сертифікатів закінчилася ще 10.05.2013. А новий Договір був укладений лише 19.01.2016, тому у відповідача були відсутні правові підстави для реєстрації податкових накладних.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Як убачається з матеріалів, справи Приватне-орендне підприємство «Вперед» (5) зареєстроване як юридична особа з 28.02.2000 за адресою: 09320, Київська область, Володарський район, с. Березна, вул. Леніна, буд. 1, взято на податковий облік 14.03.2000 (а.с. 93-98).

19 лютого 2013 року між позивачем та Тетіївською міжрайонною ДПІ Київської області був укладений Договір про визнання електронних документів №190220131 (зареєстрований відповідно до квитанції №1 за номером: НОМЕР_1), яким передбачено можливість ПОП «Вперед» подавати до органів ДПС податкові документи у електронному вигляді, якщо інше не передбачено законом (а.с.16-19).

Відповідно до п. 6.3 Договору, цей Договір діє до закінчення строку чинності посилених сертифікатів відкритих ключів. Якщо платник податків подає до органу ДПС нові посилені сертифікати ЕЦП, цей Договір вважається пролонгованим до закінчення терміну чинності нових посилених сертифікатів ключів.

Пунктом 6.5 Договору передбачено, що у разі припинення дії Договору, надісланий платником податків податковий документ в електронному вигляді не приймається.

З матеріалів справи убачається, що за наслідками господарських операцій з ТОВ «Торговий дім «ГАЛС АГРО» та ТОВ «Сільськогосподарське підприємство «Володар» позивачем 30.12.2015 та 31.12.2015 виписано наступні податкові накладні: №№441/2, 443/2, 438/2, 454/2, 453/2, 442/2, 444/2, 456/2, 432/2, 455/2 .

Вищеперелічені податкові накладні 13.01.2016 та 15.01.2016 позивачем надіслані до податкового органу (а.с. 21-40).

Однак, згідно з квитанцій, наявних у матеріалах справи, податковий орган відмовив у прийняті даних документів з виявленої помилки: «Блок даних. Невірний підпис сертифікат відсутній в базі сертифікатів».

У звязку з даною ситуацією позивач звернувся до Тетіївської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області за місцем свого обліку з письмовою вимогою пояснити дійсні підстави відмови в реєстрації податкових накладних (а.с. 41).

У відповідь на дане звернення листом вих. №27/10/10-23 від 21.01.2016 Тетіївська ОДПІ повідомила позивача, що реєстрація податкових накладних в ЄПРН ПОП «Вперед» стала неможливою внаслідок виникнення технічних проблем в системі «Електронний сервіс (реєстрація договорів про визнання електронних документів)» по деяких субєктах господарювання, в т.ч. і по ПОП «Вперед». Зазначила, що станом на 21.01.2016 всі зазначені технічні проблеми усунено (а.с. 15).

Крім того, в матеріалах справи міститься лист Тетіївської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 22.02.2016 №196/10/150, адресований Раді бізнес-омбудсмена, в якому зазначені ті ж самі підстави щодо нереєстрації податкових накладних та із зазначенням, що начальника відділу ІТ Тетіївської ОДПІ притягнено до відповідальності за порушення нормативних актів при розірванні та укладенні договорів про визнання електронних документів (а.с. 13-14).

У серпні 2017 року посадовими особами Головного управління ДФС у Київській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість за грудень 2015 року ПОП «Вперед», за результатами якої складений Акт від 16.08.2017 №3060/12-02/033754165 Щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН ПОП «Вперед» (код за ) за грудень 2015 року (далі Акт перевірки). Вказаною перевіркою встановлено порушення позивачем п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (зі змінами та доповненнями) в частині порушення терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН на загальну суму ПДВ 29 572 120,60 грн.

За результатами перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 12.09.2017 № НОМЕР_2, яким позивачу нараховані штрафні санкції за затримку реєстрації податкових накладних у розмірі 4 910 980,39 грн.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення в частині нарахування штрафу у розмірі 4 906 280,39 грн. протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України Єдиний реєстр податкових накладних реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно із п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов'язань платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов'язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата виписування податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД (для підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України).

Згідно з приписів п.п. 201.10 п. 201 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов'язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов'язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов'язань за відповідний звітний період.

Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядком №1246) визначено, що внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація (п. 7 Порядку №1246).

Підставою відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є: 1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); 5) порушення вимог, установлених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 9 Порядку №1246).

Згідно із п. 1 розділу ІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої Наказом Державної податкової адміністрації України №233 від 10.04.2008 (далі Інструкції) платник податків здійснює формування та подання податкових документів в електронному вигляді відповідно до законодавства із застосуванням спеціалізованого програмного забезпечення формування податкових документів, засобу КЗІ, керуючись цією Інструкцією та договором.

Наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 № 233 також затверджено текст Примірного договору про визнання електронних документів (додаток І Інструкції).

У відповідності до розділу 6 цього Примірного договору останній набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та діє до закінчення строку чинності посилених сертифікатів відкритих ключів. Якщо Платник податків подає до органу ДПС нові посилені сертифікати ЕЦП, цей Договір вважається пролонгованим до закінчення терміну чинності нових посилених сертифікатів ключів.

Орган ДПС має право розірвати Договір в односторонньому порядку у випадку ненадання Платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни Платником місця реєстрації.

У разі припинення дії Договору надісланий Платником податків податковий документ в електронному вигляді не приймається.

В силу ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Одностороння відмова від договору у повному обсязі або частково, дозволяється у разі, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом та зазначено, що лише у відповідності до даних умов договір відповідно є розірваним або зміненим.

Так, законодавством встановлено виключні випадки, які дають право контролюючому органу розірвати договір в односторонньому порядку, а саме: у випадку ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни платником місця реєстрації.

Матеріалами справи підтверджено, що 19.02.2013 між позивачем і Тетіївською міжрайонною ДПІ Київської області укладено Договір про визнання електронних документів №190220131, предметом якого є визнання податкових документів, поданих платником податків в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису (далі - ЕЦП) до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку або на електронних носіях, як оригіналу.

Договір укладено в електронному вигляді. Підтвердженням укладення Договору є квитанція (а.с. 19).

Як зазначалось вище, надіслані позивачем 13.01.2016 та 15.01.2016 в електронному вигляді для реєстрації у ЄРПН податкові накладні: №№441/2, 443/2, 438/2, 454/2, 453/2, 442/2, 444/2, 456/2, 432/2, 455/2 не прийняті для реєстрації з посиланням на виявлення помилки - «Блок даних. Невірний підпис сертифікат відсутній в базі сертифікатів (, №074ЕС268, виданий ОСОБА_1О.)».

У судовому засіданні представник відповідача пояснив, що 16.01.2016 Договір про визнання електронних документів від 19.02.2013 з позивачем було розірвано автоматично, оскільки був недійсний сертифікат директора. А новий Договір, надісланий підприємством 13.01.2016, був укладений лише 19.01.2016, тому у відповідача були відсутні правові підстави для реєстрації податкових накладних (а.с. 88-92).

На підтвердження чого додав до матеріалів справи лист про проведення службової перевірки Тетіївською ОДПІ (а.с. 65-68).

Суд зазначає, що відповідно до Закону України від 22.05.2003 №852-IV «Про електронний цифровий підпис», посилений сертифікат відкритого ключа (далі - посилений сертифікат ключа) - сертифікат ключа, який відповідає вимогам цього Закону, виданий акредитованим центром сертифікації ключів, засвідчувальним центром, центральним засвідчувальним органом.

Згідно із ст. 6 цього Закону сертифікат ключа містить такі обов'язкові дані: найменування та реквізити центру сертифікації ключів (центрального засвідчувального органу, засвідчувального центру); зазначення, що сертифікат виданий в Україні; унікальний реєстраційний номер сертифіката ключа; основні дані (реквізити) підписувача власника особистого ключа; дату і час початку та закінчення строку чинності сертифіката; відкритий ключ; найменування криптографічного алгоритму, що використовується власником особистого ключа; інформацію про обмеження використання підпису.

Посилений сертифікат ключа, крім обов'язкових даних, які містяться у сертифікаті ключа, повинен мати ознаку посиленого сертифіката ключа.

Згідно із ст. 8 цього Закону центром сертифікації ключів може бути юридична особа незалежно від форми власності або фізична особа, яка є суб'єктом підприємницької діяльності, що надає послуги електронного цифрового підпису та засвідчила свій відкритий ключ у центральному засвідчувальному органі або засвідчувальному центрі з дотриманням вимог статті 6 цього Закону.

Обслуговування фізичних та юридичних осіб здійснюється центром сертифікації ключів на договірних засадах.

Центр сертифікації ключів зобов'язаний: забезпечувати захист інформації в автоматизованих системах відповідно до законодавства; забезпечувати захист персональних даних, отриманих від підписувача, згідно з законодавством; встановлювати під час формування сертифіката ключа належність відкритого ключа та відповідного особистого ключа підписувачу; своєчасно скасовувати, блокувати та поновлювати сертифікати ключів у випадках, передбачених цим Законом.

Статтею 9 Закону визначено, що центр сертифікації ключів, акредитований в установленому порядку, є акредитованим центром сертифікації ключів. Акредитований центр сертифікації ключів має право: надавати послуги електронного цифрового підпису та обслуговувати виключно посилені сертифікати ключів; отримувати та перевіряти інформацію, необхідну для реєстрації підписувача і формування посиленого сертифіката ключа, безпосередньо у юридичної або фізичної особи чи її представника.

Згідно із ст..13 цього Закону акредитований центр сертифікації ключів негайно скасовує сформований ним посилений сертифікат ключа у разі: закінчення строку чинності сертифіката ключа; подання заяви власника ключа або його уповноваженого представника; припинення діяльності юридичної особи власника ключа; смерті фізичної особи власника ключа або оголошення його померлим за рішенням суду; визнання власника ключа недієздатним за рішенням суду; надання власником ключа недостовірних даних; компрометації особистого ключа.

Відповідно до п. 7 Наказу Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008 №233 Про подання електронної звітності, чинність відповідного посиленого сертифіката ключа підтверджується за допомогою позначки часу, отриманої від акредитованого центру сертифікації ключів, або якщо до домента одержання електронного документа строк дії відповідного сертифіката не був закінчений або відповідний сертифікат не був скасований.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем у травні 2015 року було перераховано ТОВ «Центр сертифікації ключів» кошти у розмірі 288,00 грн. за обробку даних для видачі сертифікатів ЕЦП та постачання КП «Надійний захист ЕЦП» (а.с. 82).

Із роздруківки з сайту Акредитованого центру сертифікації ключів «Україна» убачається, що сертифікат , виданий директору ОСОБА_1, мав такі строки чинності: 16.05.2014-15.05.2015, 18.05.2015-13.05.2016, 17.05.2016-16.05.2017 (а.с. 84).

Судом встановлено, що зазначений центр входить до переліку акредитованих центрів сертифікації ключів, електронний цифровий підпис яких можна накладати на електронну звітність, що подається до органів державної статистики (а.с. 99).

Також, в матеріалах справи є роздруківка з бухгалтерської програми М.е.d.о.с, з якої убачається, що у позивача встановлені сертифікати електронних ключів, видані ОСОБА_1 з терміном дії 18.05.2016 (а.с. 83).

Таким чином, враховуючи, що сертифікат ключів посадової особи підприємства ОСОБА_1 був зі строком дії до 13.05.2016, тобто, на момент відправлення електронної звітності чинний, відповідач протиправно відмовив в реєстрації податкових накладних та безпідставно розірвав договір в односторонньому порядку без правових на те підстав.

Також, при вирішенні справи судом взято до уваги наявний в матеріалах лист, де субєкт владних повноважень податковий орган, самостійно визнає, що причиною нереєстрації податкових накладних були технічні помилки в системі, за що було притягнено до відповідальності за порушення нормативних актів при розірванні та укладенні договорів про визнання електронних документів начальника відділу ІТ Тетіївської ОДПІ.

Також, суттєвим є і той факт, що податкова накладна від 30.12.2015 №434/2 була прийнята податковим органом без будь яких зауважень, що підтверджується квитанцією №1 від 08.01.2016 (а.с.85-87), на відміну від інших податкових накладних, які позивач намагався зареєструвати в цей же день.

Будь яких пояснень з цього приводу представник відповідача не надав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст. 11 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, коли судом здійснюється розгляд справ про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, у яких обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що з урахуванням наданих представником позивача та досліджених судом документів позивачем підтверджено наявність чинного сертифіката, а відповідачем не наведено обставини, які б підтверджували факт припинення дії сертифіката.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 12.09.2017 № в частині нарахування штрафу у розмірі 4 906 280,39 грн. прийнято безпідставно, а тому підлягає скасуванню, відповідно, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно частини 1 статті 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір, таким чином, судові витрати підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі наведеного, ст. ст. 69, 71, 94, 122, 158, 160 - 163 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 12.09.2017 № в частині нарахування штрафу у розмірі 4 906 280,39 грн.

Стягнути на користь Приватно орендного підприємства «Вперед» (ідентифікаційний код 03754165) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області судові витрати у сумі 73 664 (сімдесят три тисячі шістсот шістдесят чотири) грн. 72 коп.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Лисенко В.І.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 14 грудня 2017 р.