Справа № 826/15807/17
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2017-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

13 грудня 2017 року м. Київ № 826/15807/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовомОСОБА_1
доКиївської місцевої прокуратури №7
провизнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської місцевої прокуратури №7, з вимогами:

- визнати протиправними дії відповідних посадових/службових осіб Київської місцевої прокуратури №7 в частині утримання та неповернення власнику «Свідоцтва про народження НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1»;

- зобов'язати відповідних посадових/службових осіб Київської місцевої прокуратури №7 повернути власнику «Свідоцтво про народження НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1»;

- стягнути з Київської місцевої прокуратури №7 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 10 000,00 грн.

Відповідно до п.5, п.6 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) та чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У абз.1 ч.2 ст.5 КАС України встановлено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, який регламентує часові межі захисту прав і інтересів у сфері публічно-правових відносин. Строк звернення до адміністративного суду встановлено статтею 99 КАС України. Відповідно до частини 1 вказаної статті, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 99 КАС України (в редакції від 10.07.2010 року) для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Зміст вказаного абзацу ч.2 ст.99 КАС України (в редакції від 03.08.2017 року) на час звернення позивача до суду із даним позовом і на день винесення даної ухвали залишився незмінним.

Отже, даною нормою КАС України визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Разом з тим, після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, але такий може бути залишено без розгляду лише на тій підставі, що пропущено строк звернення, якщо судом не буде встановлена наявність поважних причин для пропуску такого строку.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 оскаржує правомірність дій посадових осіб Київської місцевої прокуратури №7 щодо утримання нею «Свідоцтва про народження НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1», вилученого посадовими особами МВС України 30.07.2010 року, і просить суд зобов'язати відповідача вчинити дії, спрямовані на відновлення порушеного права та стягнути з Київської місцевої прокуратури №7 спричинену шкоду. Такий позов, виходячи з положень ч.2 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України, мав бути поданий до адміністративного суду в термін не пізніше 30 січня 2011 року.

При цьому, дана позовна заява була подана через канцелярію суду лише 04.12.2017.

Водночас, позовна заява не містить будь яких посилань на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого ч.2 ст.99 КАС України, не наведено доводів на обґрунтування поважності причин пропуску строку та не надано доказів на підтвердження таких доводів.

Одночасно, суд звертає увагу на те, що вилучено було «Свідоцтво про народження НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1», а отже суд приходить до висновку, що позивач повинен був дізнатися і дізнався про порушення прав, свобод чи інтересів ще в 2010 році і звернувся вже з пропуском встановленого законодавством строку звернення до адміністративного суду.

Доказів на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, а саме, існування обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду позивачем не надано.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії», суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Згідно ч.1 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (ч.2 ст.100 КАС України).

З огляду на дату звернення позивача до суду з адміністративним позовом - 04 грудня 2017 року (зареєстровано канцелярією суду), тобто, з пропуском визначеного ч.2 ст.99 КАС України строку для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи, а також враховуючи недоведеність існування підстав вважати причини пропуску строку поважними, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської місцевої прокуратури №7 про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії залишити без розгляду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без розгляду надіслати особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки визначені статтею 254 КАС України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст.185-187 КАС України.

Суддя Н.А. Добрівська