Справа № 823/1765/17
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2017-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2017 року справа № 823/1765/17

м. Черкаси

11 год. 54 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Паламаря П.Г.,

за участю секретаря: Дудки Г.О.,

представника позивача ОСОБА_1 (за довіреністю),

представника позивача ОСОБА_2 (за довіреністю),

представника відповідача ОСОБА_3В.(за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю ім. Ватутіна до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача фізична особа підприємець ОСОБА_5 про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулося СТОВ ім. Ватутіна (далі позивач) з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 (далі відповідач), в якому, просить:

-визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 від 26.10.2017 № 43/1023-55/1185;

-визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 від 13.10.2017 № 188.

Позов вмотивовано тим що, під час перевірки СТОВ ім. Ватутіна головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 встановлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та прийнято постанову від 26.10.2017 № 43/1023-55/1185 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також винесений припис про усунення порушення відповідно до вимог чинного законодавства до 13.11.2017- введення в експлуатацію закінченого будівництва «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади №2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області».

Представник позивача не згідний з виявленим порушенням оскільки:

по перше обєкт закінченого будівництва «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади №2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області» не експлуатувався, а згідно наказу та акту поводилися пуско-налагоджувальні роботи експлуатаційне тестування;

по друге за спірним рішенням до позивача застосована відповідальність передбачена абзацом 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», тобто за експлуатацію не прийнятого обєкта в експлуатацію, як щодо обєкту що за класом наслідків (відповідальності) належить до обєктів із середніми наслідками (СС2), хоча обєкт будівництва згідно нової класифікації відноситься до класу відповідальності СС1.

Таким чином, представник позивача стверджує, що ними не вчинено жодного правопорушення у сфері містобудування. Будівництво не закінчено, отже не настав обовязок його введення в експлуатацію, не закінчений будівництвом обєкт не експлуатується і не використовується за цільовим призначенням, а тому постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та припис є протиправними і такими, що підлягають скасуванню.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача щодо задоволення позовних вимог заперечував з підстав викладених у письмових запереченнях. Зокрема наголошує, що для об'єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, необхідно отримання документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт.

В судовому засіданні, представник також зазначив, що при здійсненні заходів архітектурно - будівельного контролю посадовими особами Держархбудінспекції України виконувалися повноваження, визначенні чинним містобудівним законодавством та у спосіб, встановлений вищезазначеними нормативними актами.

Третя особа в судове засідання не зявилася, просивши розгляд справи здійснювати без її участі, однак з письмових пояснень просила позов задовольнити. В поясненнях звернено увагу суду на те, що обєкт рахується зданий в експлуатацію після того, як проведені пуско-налагоджувальні роботи і отриманий сертифікат про прийняття в експлуатацію закінченого будівництва обєкту. Тому замовником була створена комісія від 11.10.2017 наказ № 89 для проведення пуско-налагоджувальних робіт і виявлення недоліків у функціонуванні технологічного обладнання та припливно-витяжної вентиляції ферми з тимчасовим стійловим утриманням худоби. Комісією був складений акт і виявлені недоліки, які були усунені підрядником додатково, так як не були враховані проектом.

Проте, 13 жовтня 2017 року під час перевірки обєкта, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України у Черкаській області, виявлено порушення в тому, що в приміщенні не зданому в експлуатацію знаходились телята. Хоча, проведенням пуско-налагоджувальних робіт, безпосередньо передбачає наявність телят у приміщенні.

Після проведення пуско-налагоджувальних робіт телятник не експлуатується до отримання державного сертифіката.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю ім. Ватутіна - 07.03.2000 зареєстроване як субєкт господарювання, ідентифікаційний код 03792906 за видом діяльності, зокрема «Розведення великої рогатої худоби молочних порід».

Згідно декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої в управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області 03.06.2016 № ЧК 74, з урахуванням декларації від 01.12.2016 за № ЧК 18, на замовлення СТОВ ім. Ватутіна підрядник ФОП ОСОБА_5 здійснює будівництво III категорії складності - «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади № 2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області».

У відповідності до журналу робіт № 1 ФОП ОСОБА_5 по обєкту будівництва телятника на території бригади № 2 СТОВ ім. Ватутіна в с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області, роботи були розпочаті 04.06.2016 і завершені на підставі проектної документації - 05.11.2016.

11.10.2017 наказом СТОВ ім. Ватутіна № 89 створено комісію на проведення пуско-налагоджувальних робіт по новому телятнику бригади № 2 для виявлення недоліків у функціонуванні технологічного обладнання та припливно-витяжної вентиляції ферми з тимчасовим стійловим утриманням худоби.

17.11.2017 на підставі проведеної перевірки, актом комісії СТОВ ім. Ватутіна зафіксовано недоліки, які потребували доопрацювання.

В період з 02.10.2017 по 13.10.2017 посадовою особою управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил СTOB ім. Ватутіна, на об'єкті будівництва: «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади № 2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області».

За результатами перевірки складено акт перевірки № 347 в якому встановлено, що в порушення ч. 8 ст. 39 Закону № 3038 та п. 12 Постанови КМУ № 461, закінчений обєкт «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади № 2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області» експлуатується СТОВ ім. Ватутіна без прийняття в експлуатацію.

На підставі встановлених порушень, посадовою особою, складено протокол та видано припис від 13.10.2017, яким зобов'язано з позивача усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 13.11.2017.

Окрім того, 26.10.2017 посадовою особою ОСОБА_4 винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 43/1023-5.5/1185, якою визнано СТОВ ім. Ватутіна, винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 623080 грн.

Не погоджуючися з прийнятими рішеннями позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

ОСОБА_6, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 № 3038-VI (далі ОСОБА_6 № 3038).

Згідно з ст. 41 Закону № 3038, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 ( далі - Порядок № 533).

Водночас, відповідно до частини 2 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, контроль за дотриманням суб'єктами господарювання у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт здійснюється у формі державного архітектурно-будівельного контролю органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Натомість контроль за дотриманням уповноваженими органами з питань архітектури та містобудування особами публічного права, здійснюється у формі державного архітектурно-будівельного нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, передбаченому постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698.

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Суд зауважує, що позивач є суб'єктом приватного права та не належать до об'єктів нагляду, контроль за діяльністю яких здійснюється головними інспекторами будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України для державного архітектурно-будівельного нагляду.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 41 Закону №3038-VI справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядає відповідно до закону орган державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол.

Пунктом 20 Порядку №553 передбачено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Таким чином, інспектори будівельного нагляду не наділені повноваженнями розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та застосовувати до суб'єктів господарювання штрафи, передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Отже, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 не мав повноважень розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки такі заходи належать до компетенції архітектурно-будівельного контролю, а не нагляду.

Також, статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що під час створення обєкта архітектури виконується комплекс робіт, який, зокрема, включає прийняття спорудженого обєкта в експлуатацію.

Частиною 2 ст. 39 Закону № 3038 встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об'єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об'єкт застрахований).

Суд врахував, що у СТОВ ім. Ватутіне наявний акт про готовність обєкта до експлуатації від 25.10.2017 і останній узгоджений всіма сторонами визначеними ст. 39 Закону № 3038.

Згідно ч. 8 ст. 39 Закону № 3038, експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Пунктом 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, на порушення якого вказується у акті перевірки встановлено: «Експлуатація обєктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється».

Згідно акту перевірки вбачається, що інспектор прийшла до висновку, що обєкт закінчений будівництвом, експлуатується за цільовим призначенням і не введений в експлуатацію. Такий висновок ґрунтується на тому, що в день перевірки у приміщеннях будови інспектор зафіксувала велику рогату худобу і у загальному журналі підрядника встановила запис про завершення робіт у повному обсязі.

Проте, суд погоджується з доводами представників позивача, оскільки акт про готовність обєкта до експлуатації від 25.10.2017, а також, що за технологічним процесом вирощування великої рогатої худоби і приміщення для утримання молодняку - телят має свої особливості, відмітка у журналі підрядника про закінчення виконання робіт, не підтверджує факт, що підрядник повністю виконав роботи і що приміщення придатні до повної експлуатації за призначенням (обєкт закінчений будівництвом).

Зокрема, виявлення тимчасового знаходження великої рогатої худоби у приміщеннях не свідчить, що ці приміщення постійно використовуються за цілями завершеного будівництва обєкта, оскільки у матеріалах перевірки відсутні будь-які дані, які б підтверджували обставини порушення, яке встановив відповідач, зокрема щодо експлуатації не прийнятого обєкта.

У відповідності до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР, останній встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо:

об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев'ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

Згідно ч. 5 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» №1817 від 17.01.2017 встановлено, що з дня набрання чинності цим Законом об'єкти будівництва:

I та II категорій складності належать відповідно до об'єктів з незначними (СС1) наслідками;

III та IV категорій складності належать відповідно до об'єктів з середніми (СС2) наслідками;

V категорії складності належать відповідно до об'єктів із значними (СС3) наслідками.

При цьому, ст. 32 Закону № 3038, клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об'єкті або які знаходитимуться зовні такого об'єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта.

Зокрема, ст. 32 Закону № 3038 унормовано вимоги для встановлення класу, до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об'єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об'єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об'єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров'я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об'єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов'язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об'єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат;

пам'ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам'яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам'ятки);

об'єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об'єкти підвищеної небезпеки";

житлові будинки понад чотири поверхи.

Тобто, «ОСОБА_1 будівництво телятника на 240 голів, на території бригади № 2 СТОВ ім. Ватутіна, с. Юрківка, Звенигородського району, Черкаської області» не може бути віднесено до класу наслідків СС2, оскільки наявні всі підстави для застосування ССІ.

Суд також зазначає, що дане будівництво не повинно було відповідати III категорії складності, на початку будівництва, оскільки суперечила порядку віднесення об'єктів до категорій складності визначених Кабінетом Міністрів України.

Суд не заперечує того факту, що віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. (ст. 32 Закону № 3038 в редакції чинній на початок будівництва).

Проте, Держбудінспекція в силу своїх повноважень повинна була здійснити перевірку декларації про початок будівельних робіт і дати висновок.

За таких обставин, суд вважає, що відповідачем зокрема і не правомірно визначено міру відповідальності передбачену ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, суд, оцінюючи спірні дії відповідача, виходить з критеріїв оцінки рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, встановлених ч. 3 ст. 2 КАС України, до яких, зокрема, відносяться вчинення дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дії.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не виконано покладений на нього обов'язок та не доведено суду правомірність прийняття оскаржуваних рішень.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку, що позов про визнання протиправними та скасування припису і постанови підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 56, 58, 86, 94, 159, 162, 163, 254 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 від 26.10.2017 № 43/1023-5.5/1185.

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_4 від 13.10.2017 № 188.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України () на користь сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю ім. Ватутіна () судовий збір в сумі 10946,20грн. (десять тисяч девятсот сорок шість) грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.Г. Паламар

Повний текст постанови виготовлено 13.12.2017