Справа № 804/4451/17
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2017-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 листопада 2017 р. Справа № 804/4451/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1,
за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2,
представника позивача представників відповідачаОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім» Полімерконсалтінг» до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішень,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім» Полімерконсалтінг» (далі - позивач, ТОВ «Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім» Полімерконсалтінг») 11.07.2017 року звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці ДФС (далі - відповідач), у якому просить:
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні доводам позовної заяви.
Представники відповідача у судовому засіданні проти задоволення адміністративного позову заперечували, надали до суду письмові заперечення, в яких зазначено, що позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для здійснення оформлення товару, що надійшов на підставі зовнішньоекономічного контракту від 07.06.2016 року № 220 та у поданих електронних митних деклараціях від 23.06.2017 року № UA 110150/2017/210148 та від 26.06.2017 року № UA/110150/2017/210228 позивачем зазначено код товару НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД зі ставкою мита 5%.
З результатами досліджень, проведених Дніпропетровським відділом з питань експертиз та дослідження Департаменту податкових та митних експертиз Державної фіскальної служби України, ставка ввізного мита 5% заявленого до митного оформлення товару «Матеріал ПВХ з продуктів поліприєднання (адитивної полімеризації) Stylus MP 270» змінено на код НОМЕР_2 згідно з УКТЗЕД ставка ввізного мита - 8; тканини Stylus MP 270 заявлена до митного оформлення за кодом НОМЕР_1 згідно з УКТЗЕД ставкою ввізного мита 5% змінено на код НОМЕР_3 згідно з УКТЗЕД ставкою ввізного мита 5%.
Отже, дії посадових осіб Дніпропетровської митниці ДФС є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства з питань державної митної справ, а тому підстави для скасування оскаржуваних рішень по визначення колу товару відсутні.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши чинне законодавство, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи із такого.
Судом встановлено, що позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для здійснення митного оформлення товару, що надійшов на підставі зовнішньоекономічного контракту від 07.06.2016 року № 220.
Позивачем подано до Дніпропетровської митниці ДФС електронні митні декларації від 23.06.2017 року № UA 110150/2017/210148 та від 26.06.2017 року № UA 110150/2017/210228, де позивачем зазначено код товару НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД зі ставкою мита 5%.
В декларації від 23.06.2017 року № UA 110150/2017/210148 до митного оформлення товар у графі 31 зазначено: «вибілена тканина полотняного переплетення, виготовлена із штапельної пряжі із суміші синтетичних та штучних волокон, має однобічне суцільне покриття з полімеру, що містить етиленові та вініла цетатні ланки (продукт поліпроєднання), яке виявляється не озброєним».
Відповідно до вищезазначених висновків:
- товар Stylus МР 270 ідентифіковано як вибілена тканина полотняного переплетення, виготовлена з полівінілхлоридних ниток, з одного боку присутня суцільна не пориста плівка, виготовлена з полівнілхлориду (продукт поліприєднання) дубльований пластмасою. При згинанні навколо стрижня діаметром 7 мм місця злому не видно та тактильні характеристики тканини не міняються. Без ворсу, не махрова, поверхня не рельєфна, без малюнків. Визначені показники не відповідають заявленим у гр.31 МД;
- товар Stylus М 270 ідентифіковано як не ворсова вибілена тканина складного переплетення, виготовлена поліефірних стрічкових ниток, без покриття, армування до дублювання іншим матеріалом. Поверхнева щільність проби становить (216.0+0.1) г/м2. Визначені показники не відповідають заявленим у гр. 31 МД.
Таким чином, відповідно до результатів Дніпропетровським відділом з питань експертизи та досліджень надано висновок від 22.05.2017 року та від 30.05.2017 року характеристику товарів з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТЗЕД та поясненнями код НОМЕР_1 згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%) заявленого до митного оформленого товару «матеріал ПВХ з продуктів поліприєднання (адитивної полімеризації) Stylus МР 270» змінено на код НОМЕР_2 згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 8%) як текстильний матеріал, просочений, покритий або дубльований пластмасами, а саме, оскільки має властивості тканини (намотування можна виконувати вручну без зламування навколо циліндра діаметром 7мм); тканини Stylus М 270, що заявлена до митного оформлення за кодом НОМЕР_1 згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%), змінено на код НОМЕР_3 згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%), оскільки на покрита, не армована та не дубльована іншими матеріалами та відповідає Поясненням до товарної позиції 5407 згідно з УКТЗЕД.
- товар Stylus МР 270 класифіковано у товарній підкатегорії НОМЕР_2 УКТЗЕД зі ставкою мита 8%;
- товар Stylus М 270 класифіковано у товарній підкатегорії 54072090 УКТЗЕД зі ставкою мита 5%.
Засади організації та здійснення митної справи в Україні, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи регулюються Митним кодексом України.
Згідно із частинами 1,2 статті 69 Митного кодексу України (далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.
Відповідно до ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) - є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 05 квітня 2001 року №2371-ІІІ «Про Митний тариф України». УКТЗЕД, побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, запровадженої Всесвітньою митною організацією та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку щодо роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012р. №650 (далі Порядок № 650) декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.
Згідно п. 2 розділу ІІІ Порядку № 650 посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.
Відповідно до п. 4. контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу;
відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;
заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії:
а) ідентичні товари;
б) подібні (аналогічні) товари;
в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі:
характеристики, які є визначальними для класифікації товару;
призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару;
перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Відповідно до п.14 Порядок № 650, рішення про код класифікації товару приймається на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД.
Пунктами 1, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Отже, повноваження Митниці щодо визначення коду товару обмежуються необхідністю дотримуватися Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.
Умови та порядок застосування форм декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення митних декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів і транспортних засобів, встановлюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі митної справи.
Так, нормами підпункту 3.2. Порядку заповнення митних декларацій (далі - МД) на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 651, визначено: «відомості, заявлені у МД декларантом або уповноваженою ним особою (далі - Декларант), є відомостями, необхідними для митних цілей.
УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (стаття 311 Митного кодексу України).
Відповідно до ст. 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 із змінами, до якої Україна приєдналася згідно Указу Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 Гармонізована система опису та кодування товарів - номенклатура яка включає товарні позиції, субпозиції та відносні до них цифрові коди, примітки до розділів, груп та субпозиціи, а також Основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи.
Відносять товари до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД, тобто класифікують товари, згідно норм статті 313 Митного кодексу України, митні органи. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими для підприємств і громадян.
Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами із УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про митний тариф України» від 05.04.01 № 2371-ІІІ (зі змінами та доповненнями), з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТЗЕД (далі - ОПІ), Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Держмитслужби України від 30.12.2010 № 1561, та визначальних для класифікації характеристик товару.
Невід'ємною складовою частиною товарної номенклатури є Основні правила інтерпретації класифікації товарів. Ці Правила слугують комплексним керівництвом для віднесення товару до певного класифікаційного угрупування. Таких Правил шість.
Перші чотири Правила регламентують порядок визначення товарної позиції (ш чотири знаки коду), визначають порядок віднесення товару до певної товарної позиції.
П'яте Правило стосується класифікації упаковки, футлярів, тари тощо.
Шосте Правило застосовується після того, як визначено товарну позицію, і результати віднесення товару до відповідних підпозицій (4 цифри коду), під позицій (6 цифр коду), категорій (8 цифр коду) та під категорій (10 цифр коду).
Перші чотири Правила застосовуються виключно послідовно, - переходячи від Правила 1 до Правила 2(а), від Правила 2(а) до Правила 2(б) і т.д. Не можна застосовувати Правило 3(а), не застосувавши послідовно Правила 1, 2(а) та 2(6). Лише у випадку неможливості застосування попереднього Правила при класифікації товару допускається застосування наступного. Шосте Правило може бути застосовано при необхідності і визначення угрупування в рамках визначеної товарної позиції,
Кодування (класифікація) товарів здійснюється з вимогами товарної номенклатури технічним прийомом, який дозволяє представити товар (об'єкт), що класифікується, у вигляді групи знаків (коду товару), установлених цим класифікатором.
Для уникнення неправильної класифікації (присвоєння товару класифікаційного коду, який не відповідає цьому товару і суперечить вимогам товарної номенклатури) необхідно враховувати той факт, що товарна номенклатура складається з 3складових частин:
- основних правил інтерпретації класифікації товарів;
- приміток (до розділів та груп);
- безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угрупувань товарної номенклатури (розділ, група, позиція, цідпозиція, категорія та під категорія) та їх цифрове позначення - код товарів із зазначенням товарного коду).
Відповідно до Правила 1 ОПІ, «назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та приміток не вимагають іншого, відповідно до таких положень».
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що уповноваженою особою підприємства позивача задекларовано вищевказаний товар шляхом подання до митниці митних деклараціях від 23.06.2017 року № UA 110150/2017/210148 та від 26.06.2017 року № UA/110150/2017/210228 позивачем зазначено код товару НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД зі ставкою мита 5%.
У графі 31 даних декларацій зазначено товар, його фізико-хімічні властивості та призначення згідно з Контрактом та товаросупровідними документами, у графі 33 ВМД зазначено код УКТЗЕД, який за своїми характеристиками не відповідає опису товару вказаному у графі 31 митної декларації.
Таким чином, відповідачем правомірно класифіковано заявлені до митного оформлення товари за кодом НОМЕР_2 та 54072090 згідно з УКТЗЕД.
Таким чином, рішення про визначення коду товару прийняті митних декларацій видані митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Отже, виходячи з фактичних обставин справи та вищенаведених положень чинного законодавства, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, оскільки рішення Дніпропетровської митниці відповідає нормами діючого законодавства, є законним та не підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім» Полімерконсалтінг» відмовити повністю.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Постанову може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд у десятиденний строк з дня отримання копії постанови, складеної у повному обсязі.

Повний текст постанови складений 21.11.2017 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1