Справа № 823/2024/17
Суддя: П.Г. Паламар
Дата ухвалення: 2017-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 грудня 2017 року справа № 823/2024/17

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Паламар П.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Придніпровського відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування арешту на майно

ВСТАНОВИВ:

06.12.2017 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Придніпровського відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, в якому просить:

- поновити строк на оскарження;

- визнати протиправним та скасувати акт опису й арешту майна від 10.04.2012, яким проведено опис та ареш трикімнатної квартири АДРЕСА_1.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 106 цього Кодексу.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, а тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, виходячи з наступного.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві вказується ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є.

У позовній заяві що надійшла до суду не зазначено номер засобу зв'язку і адреси електронної пошти позивача та не зазначено відомостей щодо їх відсутності.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 106 КАС України, у позовній заяві зазначається перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

В порушення даної вимоги, позивачем в адміністративному позові в додатках зазначено «додаток на 20 аркушах для кожного з адресатів», проте згідно переліку наявних додатків, останні містяться лише на 12 арк.

Частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 87 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, з подальшими змінами та доповненнями.

Так, згідно статті 2 вказаного Закону, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Водночас, ставки сплати судового збору встановлено статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI, відповідно до якої за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 21 грудня 2016 року №1801-VIII встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2017 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня - 1600 грн.

Суддя враховує, що позивач, не є суб'єктом, на якого розповсюджуються пільги щодо сплати судового збору визначені ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи зазначене, за подання вказаної позовної заяви немайнового характеру позивачу необхідно сплатити 640 грн.

Як встановлено з акта відділу організаційного забезпечення та контролю (канцелярії) Черкаського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2017 року, в матеріалах позовної заяви відсутній оригінал квитанції від 05.12.2017 про сплату судового збору.

Статтею 9 ЗУ "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору.

Крім того, у відповідності до ч. 4 ст. 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Згідно ст. 48 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами). Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Суддя зазначає, що до матеріалів позовної заяви не додано документів, що дають можливість встановити адміністративну процесуальну правоздатність позивача.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Суддя звертає увагу, що згідно ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суддя звернув увагу, що Закон України «Про виконавче провадження» № 606, чинний на час вчинення виконавчої дії, не передбачав інших строків на оскарження дій або бездіяльності посадових осіб державної виконавчої служби - іншими учасниками виконавчого провадження. (ст. 82 Закону).

Таким чином позивачу встановлювався шести місячний строк на оскарження.

Крім того, з акту опису й арешту майна судом встановлено, що останній складено в присутності батька боржника - ОСОБА_3, 10.04.2012, який і отримав його за адресою: АДРЕСА_1.

Зокрема, позивач - ОСОБА_1 також проживає за адресою: АДРЕСА_1 - що зазначено в позовній заяві, а тому про порушення своїх прав, свобод чи інтересів особа повинна була дізнатися в 2012 році (і не заперечується позивачем, згідно позову).

Проте, до суду з позовом звернулася 06.12.2017, тобто з пропуском шестимісячного строку - 5 років.

Таким чином, позивачу необхідно обгрунтувати поважність причин пропуску строку звернення до суду, посилаючись на докази з їх одночасним наданням шляхом подання заяви щодо поважності пропуску строку звернення до суду, оскільки суд знаходить підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах доводів особи, яка подала позовну заяву до суду.

Також, в порушення приписів ч. 2 ст. 106 КАС України, позивачем не додано до позовної заяви доказів на які містяться посилання(про право власності, виконавче провадження, рішення суду і т. д.) та не зазначає причини неможливості подання останніх.

За таких обставин позовна заява подана без додержання вимог адміністративного процесуального законодавства, а тому, згідно ст. 108 КАС України, підлягає залишенню без руху.

Відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись статтями 106, 108 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Придніпровського відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування арешту на майно - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк до 09 січня 2018 року для усунення недоліків позовної заяви.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку ст.ст. 184-187 КАС України.

Суддя П.Г. Паламар