Справа № 815/6251/17
Суддя: Білостоцький О. В.
Дата ухвалення: 2017-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6251/17
У Х В А Л А

08 грудня 2017 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Білостоцький О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2, в якому просить:

1) визнати протиправними дії начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації цивільного стану Головного управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2, щодо відповіді на запит керівника апарату Суворовського районного суду м.Одеси Іщенко за вих.№5/124/2017 від 23.01.2017 року щодо сімейного стану позивача;

2) стягнути з начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації цивільного стану Головного управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 30000 (тридцять тисяч) гривень.

Відповідно до частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, крім іншого, чи подано адміністративний позов у строк, встановлений законом, а якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення її без розгляду (ч. 2 ст. 107 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини 2 статті 99 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 99 КАС України).

Дотримання строків розгляду адміністративних справ є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Як зазначено позивачем в адміністративному позові та вбачається з його матеріалів 23.01.2017 року керівником апарату Суворовського районного суду ОСОБА_3, було направлено запит до відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Суворовському районі Одеського міського управління юстиції за вих.№5/124/2017 з проханням надати відомості щодо реєстрації шлюбу між громадянами ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2.

27.01.2017 року за вихідним №272/46-26 начальником Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації цивільного стану Головного управління юстиції в Одеській області М.В. ОСОБА_2 було надано відповідь на зазначений запит.

14.04.2017 року керівником секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини листом №2/7-ч285452.17-2/15-148, надісланим у відповідь на звернення ОСОБА_1, було повідомлено позивача про надання начальником відділу ОСОБА_2 27 січня 2017 року листом №272/46-26 інформації у відповідь на запит вих.№5/124/2017 від 23.01.2017 року керівника апарату Суворовського районного суду м.Одеси ОСОБА_3

Цим же листом керівника секретаріату Уповноваженого Верховної ради з прав людини позивача повідомлено про те, що у діях начальника відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Суворовському районі Одеського міського управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 188-39 Кодексу України про адміністративні правопорушення та Уповноваженим Верховної ради з прав людини вживаються заходи щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно зазначеної особи.

Зазначені обставини встановлені постановою Одеського окружного адміністративного суду від 23.10.2017 року у справі №815/4204/17, що набрала законної сили, якою був задоволений адміністративний позов ОСОБА_1 до керівника апарату Суворовського районного суду м.Одеси ОСОБА_3 та його дії щодо направлення запиту за вих.№5/124/2017 від 23.01.2017 року стосовно сімейного стану ОСОБА_1 визнані протиправними.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_1, звернувшись до суду 05.12.2017 року з адміністративним позовом у справі 815/6251/17 до суду про оскарження дій начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу ДРАЦС ГТУЮ в Одеській області ОСОБА_2 щодо надання відповіді на запит керівника апарату Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_3 за вих.№5/124/2017 від 23.01.2017 року стосовно її сімейного стану, шляхом подачі адміністративного позову через канцелярію суду пропустила передбачений ст. 99 КАС України шестимісячний строк звернення до суду.

Позивачем разом з адміністративним позовом подано клопотання про поновлення строку, в якому вона заявляє про пропущення нею строку звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом, просить цей строк поновити та визнати поважними причини його пропуску. Позивач в обґрунтування зазначеного клопотання посилається на факт винесення Суворовським районним судом м. Одеси постанови від 07.11.2017 року, якою було відмовлено в притягненні до адміністративної відповідності ОСОБА_2 ч.4 за ст.188-39 КУпАП України.

Відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Доказами того, що особа не могла дізнатися про порушення своїх прав є докази існування обєктивних умов, за яких особа не мала реальної можливості дізнатися про порушення своїх прав.

Судом встановлено, що 07.11.2011 року за результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 188-39 КУпАП стосовно ОСОБА_2, що надійшли від Секретаріату Уповноваженого Верховної ради з прав людини, Суворовським районним судом м.Одеси винесено постанову у справі №523/8667/17, якою відмовлено у притягненні ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності у звязку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

При цьому позивачем в клопотанні про поновлення строку звернення до суду не зазначено, яким чином розгляд Суворовським районним судом м.Одеси справи №523/8667/17 вплинув або перешкоджав її зверненню до суду з адміністративним позовом у справі №815/6251/17. Будь-яких інших причин та обставин пропуску позивачем строку звернення до суду ні в адміністративному позові ні в клопотанні про поновлення строку не зазначено, як і не зазначено жодних обґрунтувань для визнання цих причин поважними в якості підстав для поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Це питання регулюється національним законодавством, тлумачиться Верховним Судом України (справа № 6-239цс14 від 04.02.2015 р., справа № 6-738цс15 від 24.06.2015 р. та інші) та рішеннями Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до частини 2 статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справи "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980 року, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.1975 року ).

Кажучи про принцип рівності сторін, Європейський Суд з прав людини зазначає, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 року). Вказані принципи допомагають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно повязано з їх реалізацією.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Європейський Суд з прав людини послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов'язком для країн, які підписали Конвенцію.

Відповідно до ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З огляду на зазначені обставини суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустила передбачений Кодексом адміністративного судочинства України шестимісячний строк звернення до суду, обставин, що свідчили б про поважність причин пропуску цього строку позивачем не зазначено та судом не встановлено, а тому клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом у справі №815/6132/17 задоволенню не підлягає, а адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 7-14, 99, 100, 107, 133, 160, 165, 186, 254 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника Суворовського районного у місті Одесі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвалу суду може бути оскаржено шляхом подання через Одеський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу, встановленого статтею 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя О.В. Білостоцький