Справа № 2а-1424/12/1070
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2017-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

10 листопада 2017 року № 2а-1424/12/1070

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання - Лещишині Н.А.,

за відсутності сторін,

розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ГКС Монтаж"

до Фастівської об'єднаної державної податкової інспекції Київської області

про скасування податкових повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

ухвалою ВАСУ від 14.06.2017 р. були скасовані рішення КОАС та КААС прийняті по даній справі, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У призначений для розгляду справи час, а саме 27.10.2017 р. та 10.11.2017 р., позивач, повідомлений судом належним чином про дату та місце проведення судового засідання, до суду не прибув, про причини своєї неявки не повідомив, заяв чи клопотань про розгляд справи за його відсутності, не надав.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду, з урахуванням наступного:

процесуальними правами володіють особи, що беруть участь у справі, статус такої особи набувається після прийняття судом до свого провадження позову. Субєктивне процесуальне право становить встановлену й забезпечену нормами законодавства можливість учасника процесу діяти певним чином або вимагати певних дій від суду й через суд від інших учасників процесу.

Позивач ініціює процес, що спрямований на захист порушеного, оспорюваного або невизнаного права, свободи чи інтересу. Якщо з якої-небудь причини потреба в судовому захисті відпала, ініціатор процесу (позивач) має право в односторонньому порядку припинити його, подавши заяву про залишення позову без розгляду.

Пунктом 4 ч.1 ст.155 КАСУ суду надано право на залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторного неприбуття у судове засідання належним чином повідомленого позивача. Дана норма покликана дисциплінувати суб'єкта звернення та стимулювати його до належного користування своїми правами, не затягуючи розгляд справи.

В адміністративному судочинстві неявка однієї зі сторін на розгляд справи сприймається негативно, оскільки така поведінка перешкоджає швидкому та ефективному вирішенню спору, і тому законодавець встановив певні механізми, які стають на заваді затягування справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки. За правилами ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Суд зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати наявні засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання". Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим статтею 155 Кодексу адміністративного судочинства України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання осіб (особи), які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог п.4 ч. 1 цієї статті у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного та, керуючись статтями 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву приватного підприємства "ГКС Монтаж" до Фастівської об'єднаної державної податкової інспекції Київської області про скасування податкових повідомлень-рішень від 21.10.2011 р. №№ та НОМЕР_1, - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.