Справа № 826/14904/16
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2017-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Смолій І.В. Суддя-доповідач: Епель О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2017 року Справа № 826/14904/16

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 05 жовтня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Уповноважених осіб Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «АКБ «Капітал» Ільчука Олександра Павловича, ОСОБА_4 про визнання рішення незаконним та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - відповідач-1), Уповноважених осіб Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію публічного акціонерного товариства «АКБ «Капітал» Ільчука Олександра Павловича, ОСОБА_4 (далі - відповідачі-2, 3) про:

- визнання незаконним рішення Уповноваженої особи про визнання нікчемним договору вкладу від 06.03.2015 р. № 1/12/3т/0223, укладеного між позивачем і ПАТ «АКБ Капітал»;

- зобов'язання відповідача скасувати рішення про визнання нікчемним договору вкладу від 06.03.2015 р. № 1/12/3т/0223, укладеного між позивачем і ПАТ «АКБ Капітал»;

- визнання протиправними дій Уповноваженої особи щодо не включення позивача до переліку вкладників, які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, за договором банківського вкладу від 06.03.2015 р. № 1/12/3т/0223;

- зобов'язання Уповноваженої особи включити позивача до переліку вкладників ПАТ «АКБ «Капітал», які мають право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб;

- зобов'язання Уповноваженої особи подати до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб інформацію про позивача як вкладника, який має право на відшкодування коштів за вкладом за рахунок Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05 жовтня 2017 року адміністративний позов було залишено без розгляду.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, так як, на думку апелянта, судом було неповно встановлено обставини справи та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з наступних підстав.

Судова колегія встановила, що приймаючи оскаржуване судове рішення про залишення позовної заяви без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторною не з'явився в судове засідання без поважних причин та не подав заяву про розгляд справи без його участі.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Спірні правовідносин регулюються Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства (далі - КАС України).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 122-1 КАС України, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони, іншого учасника адміністративного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в обов'язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за сім днів до дня проведення судового засідання, в якому відбуватиметься така участь.

Питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом за наявності відповідного клопотання або за власною ініціативою не пізніш як за п'ять днів до дня проведення такого судового засідання. Ухвала суду, прийнята за наслідками вирішення цього питання, оскарженню не підлягає.

У ч. 1, 2 ст. 33 КАС України визначено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Пунктом 4 частини 1 статті 155 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, єдиною та необхідною правовою підставою для залишення судом адміністративного позову без розгляду у зв'язку з повторною неявкою позивача в судове засідання є наявність в суду об'єктивних підстав вважати, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи та мав практичну можливість реалізувати своє процесуальне право на участь у судовому засіданні, однак, не з'явився в судове засідання за відсутності жодних поважних причин.

При цьому, слід враховувати, що адміністративним процесуальним законодавством регламентовано право особи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку ст. 122-1 КАС України, що, у свою чергу, є однією з гарантій реалізації права на доступ до правосуддя.

Крім того, статтею 33 КАС України передбачено перелік альтернативних способів повідомлення сторін про дату, час та місце судового розгляду справи, одним з яких є телефонограма.

Виходячи з викладеного, колегія суддів встановила, що позивач при зверненні до суду з даним адміністративним позовом заявляв клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, наводячи при цьому ряд причин, через які він позбавлений можливості прибути до суду.

Однак, зазначене клопотання не було вирішено судом першої інстанції та не враховано наведених у ньому обставин, зокрема щодо проживання позивача в іншому місті, а саме: у м. Маріуполі Донецької обл. та відсутність коштів.

Крім того, позивач у своїй позовній заяві зазначав три засоби телефонного зв'язку з ним, однак судом першої інстанції не було використано жодного з них для повідомлення позивача про дату, час та місце судового розгляду його справи.

Таким чином, зазначені обставини у їх сукупності надають підстави стверджувати, що судом першої інстанції не було належним чином забезпечено реалізації права позивача на участь у судовому засіданні та передчасно вирішено питання щодо залишення його позовної заяви без розгляду.

Приходячи до такого висновку, судова колегія враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні від 04.12.1995 р. по справі «Беллет проти Франції», в якому Суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ст. 204 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З огляду на це, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити, а ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 05 жовтня 2017 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 159, 160, 195, 196, 199, 204, 206, 212, 254 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 05 жовтня 2017 року - скасувати та направити справу для продовження розгляду до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, виготовлено 06 грудня 2017 року.

Головуючий суддя:

Судді: