Справа № 806/2690/17
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2017-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Шуляк Л.А.
Суддя-доповідач:ОСОБА_1
УХВАЛА

"06" грудня 2017 р. Справа № 806/2690/17

Суддя Житомирського апеляційного адміністративного суду Моніч Б.С., розглянувши апеляційну скаргу Міністерства соціальної політики України на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "06" листопада 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерство соціальної політики України про визнання дій протиправними, зобов'язання надати достовірну, точну та повну інформацію ,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від "06" листопада 2017 року задоволено адміністративний позов.

Вважаючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, Міністерство соціальної політики України подало апеляційну скаргу, просило суд скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Перевіривши апеляційну скаргу, судом визначено, що скарга не відповідає вимогам статті 187 КАС України: не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги на постанову суду.

Вимогами частини шостої статті 187 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Заявником подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд приходить висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення від сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Положеннями статті 8 вказаного Закону визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Зміст вказаної статті передбачає право суду, а не обов'язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Враховуючи зазначене, суд приходить висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення від сплати може бути викладене в апеляційній скарзі, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору в визначеному законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом в тому числі й органів державної влади.

Заявником не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин, що майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану апеляційну скаргу в визначеному законом порядку, а наведені обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відмовляючи в задоволенні клопотання, суд враховує, що відстрочення скаржнику сплати судового збору буде суперечити завданню та меті Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" в частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору, а також може розцінюватися як надання певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов'язані сплачувати відповідний збір.

З огляду на зазначене, відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

Відповідно Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно вимог підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України №3674-VI від 08.07.2011 року "Про судовий збір" (в редакції, що діяла на період подання адміністративного позову до суду першої інстанції, а саме 26.04.2017 року) визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою розмір судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно вимог підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України №3674-VI від 08.07.2011 року "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 110% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Розмір судового збору, який має бути сплачено апелянтом за подання апеляційної скарги, становить 704 гривень (640 гривень за вимогe немайнового характеру х 110%).

Реквізити для сплати судового збору: номер рахунку 1002, найменування отримувача УК у м.Житомирі/м.Житомир/22030101, банк отримувача ГУДКСУ у Житомирській області, МФО 811039, код ЄДРПОУ отримувача 38035726, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Житомирський апеляційний адміністративний суд.

Відповідно до частини 3 статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу адміністративного судочинства України, застосовуються правила статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно яких апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Разом з тим, апеляційна скарга подана після закінчення визначених законом строків.

Вимогами частини другої статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копію оскаржуваного судового рішення апелянтом одержано 13.11.2017 року, що підтверджено підписом в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, що долучено до матеріалів справи (а.с.31).

Матеріали справи свідчать, що апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подано 24.11.2017 року, що підтверджено датою вихідної кореспонденції та поштовим штемпелем на конверті, що долучено до матеріалів справи (а.с.42). Строк подачі апеляційної скарги сплинув 23.11.2017 року

Клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення суду першої інстанції не заявлено.

Частиною четвертою статті 189 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала вважається виконаною в визначений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Керуючись ст. 187 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Міністерства соціальної політики України про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в справі.

Апеляційну скаргу Міністерства соціальної політики України залишити без руху.

Надати Міністерству соціальної політики України 30-денний строк з моменту одержання цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз'яснити Міністерству соціальної політики України ,що в випадку не подання заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення, в відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а в випадку не подання документу про сплату судового збору апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя Б.С. Моніч