Справа № 350/236/17
Суддя: Богаченко Сергій Іванович
Дата ухвалення: 2017-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2017 рокуЛьвів№ 876/8112/17

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Богаченка С. І.,

суддів - Рибачука А. І., Старунського Д. М.,

з участю секретаря судового засідання - Болюк Н. В.,

представника позивача - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області на постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 26 червня 2017 року у справі № 350/236/17 за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

27 лютого 2017 року ОСОБА_2 звернулася в суд з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області, в якому просила скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області Бойко О. В. від 28 грудня 2016 року про скасування рішення Відділу містобудування та архітектури Рожнятівської районної державної адміністрації про видачу будівельного паспорта на забудову земельної ділянки для будівництва гаражу від 18 липня 2014 року № 120/31-14.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що відповідачем протиправно скасовано дію будівельного паспорта на забудову земельної ділянки для будівництва гаражу від 18 липня 2014 року №120/31-14, оскільки відповідач станом на момент видачі вказаного будівельного паспорта не наділений був повноваженнями щодо скасування його дії, окрім того відстань по горизонталі від проекції крайнього проводу лінії електропередачі до проекту гаражу відповідає вимогам законодавства.

Постановою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 26 червня 2017 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись із вказаною постановою суду першої інстанції, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області подало апеляційну скаргу на неї, в якій просило постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нову, якою відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що позивачу протиправно було видано будівельний паспорт на забудову земельної ділянки для будівництва гаражу, а тому висновок суду першої інстанції про наявність підстав для скасування оскарженого рішення є помилковим.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти вимог апеляційної скарги, посилаючись на те, що оскаржуване рішення прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, просив відмовити в її задоволенні.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча відповідач належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, що відповідно до частини четвертої статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України не перешкоджає розгляду справи за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, проаналізувавши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16 грудня 2016 року № 956 та направлення на проведення позапланової перевірки від 22 грудня 2016 року № 39 проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження Відділом містобудування та архітектури Рожнятівської районної державної адміністрації діяльності, а саме щодо видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 18 липня 2014 року № 120/31-14, за результатами якої прийнято акт перевірки від від 28 грудня 2016 року.

Вказаний акт містить висновок про порушення при видачі будівельного паспорта на забудову земельної ділянки для будівництва гаража по АДРЕСА_1, за замовленням ОСОБА_2 пункту 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103, в частині відсутності на схемі забудови місця проходження лінії електропередачі напругою 10 кВ та її охоронної зони. Зазначено, що наявність такої лінії підтверджується тахометричною зйомкою земельної ділянки, розробленої Приватним підприємством «Вектор» у 2013 році, згідно з якою лінія електропередач потужністю 10 кВ проходить поруч запланованого об'єкта будівництва. Охоронна зона лінії електропередач потужністю 10 кВ відповідно до таблиці 8.5а * ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», становить 10 метрів по обидва боки від крайніх проводів, внаслідок чого запроектований гараж знаходиться в охоронній зоні вказаної лінії електропередач.

На підставі вказаного вище акта перевірки рішенням відповідача від 28 грудня 2016 року скасовано дію будівельного паспорта на забудову земельної ділянки, виданого Відділом містобудування та архітектури Рожнятівської районної державної адміністрацій 18 липня 2014 року.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції керувався тим, що оскаржене рішення прийняте передчасно, оскільки на момент видачі позивачу будівельного паспорта норми чинного законодавства не передбачали можливість його скасування у разі встановлення відповідних порушень, окрім того, розміщення запроектованого гаражу відповідає вимогам чинного законодавства.

Суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок № 698).

Згідно з пунктом 2 Порядку № 698 державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Відповідно до підпункту 6 пункту 5 Порядку № 698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку, що головні інспектори будівельного нагляду вправі перевіряти законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об'єктами нагляду, та у випадку виявлення порушень вимог законодавства скасовувати чи зупиняти їх дію.

Відповідно до статті 27 «Про регулювання містобудівної діяльності» будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до пункту 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103, у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Згідно з пунктом 8.23* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» для повітряних і кабельних ліній електропередачі, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв (далі - електричні мережі) всіх напруг встановлюються охоронні і санітарно-захисні зони, розміри яких залежать від типу і напруги енергооб'єкта.

Використання земельних ділянок в охоронних і санітарно-захисних зонах електричних мереж повинне бути письмово узгоджене з власниками цих мереж, державними органами пожежної охорони та санітарного нагляду.

В охоронних і санітарно-захисних зонах повітряних ліній електропередачі напругою до 330 кВ включно, якщо затвердженою містобудівною документацією не передбачено іншого виду використання цих земель, дозволяється розміщення виробничих будинків і споруд, колективних гаражів і відкритих стоянок легкових транспортних засобів. При цьому відстань по горизонталі від проекції крайніх проводів при їх найбільшому відхиленні до найближчих частин будинків і споруд, які виступають, повинна бути не менше вказаної в таблиці 8.5а*, зокрема, щодо повітряної лінії електропередачі напругою до 20 кВ - 2 м.

Як видно з технічного рішення приватного підприємця ОСОБА_4 щодо надання висновку ОСОБА_2 про недоцільність розробки робочого проекту виносу повітряної лінії електропередачі 10 кВ із зони земельної ділянки, призначеної для будівництва та обслуговування гаражу в АДРЕСА_1, відстань по горизонталі від проекції крайнього приводу повітряної лінії електропередачі напругою 10 кВ до гаражу становить 2,5 м, що узгоджується з вищевказаними нормами.

З огляду на відповідність розміщення запроектованого гаражу вимогам чинного законодавства, відсутність на схемі забудови місця проходження лінії електропередачі та її охоронної зони не може бути підставою для скасування рішення щодо видачі будівельного паспорта.

Таким чином, враховуючи подання необхідних документів, позивачем були виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах будівельного паспорта для будівництва гаражу, а тому висновки відповідача про порушення Відділом містобудування та архітектури Рожнятівської районної державної адміністрації норм законодавства щодо видачі будівельного паспорта є безпідставними, що свідчить про обгрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

За наведених обставин, суд вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, що відповідно до частини першої статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції - без змін.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області залишити без задоволення.

Постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 26 червня 2017 року у справі № 350/236/17 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення ухвали в повному обсязі, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя С. І. Богаченко
судді А. І. Рибачук
Д. М. Старунський

Повний текст судового рішення виготовлено 05 грудня 2017 року.