Справа № 2а-10831/11/1370
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2017-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відстрочення виконання судового рішення

06 грудня 2017 року № 2а-10831/11/1370

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючий-суддя Коморний О.І.

секретар судового засідання Гавірко О.О.

з участю:

від заявника (відповідача) ОСОБА_1

від податкового органу ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-господарський центр Піраміда про відстрочення виконання рішення суду.

встановив:

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 06.10.2011р. у справі №2а-10831/11/1370, залишеною без змін Ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.06.2012р., задоволено подання Державної податкової інспекції у Личаківському районі м. Львова про стягнення до бюджету коштів з ТзОВ Виробничо-господарський центр Піраміда в сумі 24245781 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю Виробничо-господарський центр Піраміда звернулось 27.11.2017 року до суду з заявою про відстрочку виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 06.10.2011 року № 2а-10831/11/1370 про стягнення з ТОВ Виробничо-господарський центр Піраміда до бюджету коштів в сумі 24245781,00 грн. терміном на 12 (дванадцять) місяців.

Заява мотивована тим, що зазначений податковий борг виник у ТОВ ВГЦ «Піраміда» у зв'язку із господарськими відносинами, які виникли з ДП НАЕК «Енергоатом». Зокрема, між ДП «НАЕК «Енергоатом» та ТОВ «Виробничо-господарський центр «Піраміда» укладено договір №2587-1/05-НАЕК від 14.12.2009 року на виконання комплексу робіт по капітальному ремонту із заміною обмотки 5-ти роторів турбогенераторів типу ТВВ-1000-2УЗ та відновлення працездатності пошкоджених 42-х верхніх стержнів обмотки статора турбогенератора типу ТВВ-1000-2МУЗ. Оперативним графіком експлуатації енергоблоків АЕС в 2014 році та ОЗП-2014/2015 років за підписом директора з виробництва-заступника виконавчого директора з виробництва ОСОБА_3, передбачено,що енергоблок, на якому відбуватиметься наступна зупинка (4-ий квартал 2014року) - це блок №1( на графіку зазначений - «ХАЕС -1»), після чого відбуватиметься передача наступного ротора №18009 у ремонт, а на його місце буде встановлено вже відремонтований на той час ротор №18029. Ці кошти заявник мав одержати згідно графіку ремонту ще у 2013році. Проте на письмову вимогу заявника, ДП НАЕК «Енергоатом» повідомив про неможливість передачі у ремонт наступного ротора (№18009) (лист відповідача від 17.09.2013 р. №13086/05). Тобто, самостійно, без узгодження із заявником, ДП НАЕК «Енергоатом» змінив істотні умови договору, строки їх виконання, чим завдав шкоди заявнику шляхом неодержання винагороди за ремонт другого ротора (№18009) у сумі 89 835 252,39 гривень, відтак ТОВ «ВГЦ «Піраміда» на даний час відсутні кошти для погашення заборгованості по рішенню суду.

У судовому засіданні представник заявника клопотання про відстрочення виконання рішення суду підтримав, представник позивача покладається на розсуд суду.

При вирішенні заяви про відстрочку виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду, суд, заслухавши пояснення представників сторін, керується ч.1 ст. 263 КАС України відповідно до якої за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Судом встановлено укладення ДП «НАЕК «Енергоатом» та ТОВ «Виробничо-господарський центр «Піраміда» укладено договір №2587-1/05-НАЕК від 14.12.2009 року на виконання комплексу робіт по капітальному ремонту із заміною обмотки 5-ти роторів турбогенераторів типу ТВВ-1000-2УЗ та відновлення працездатності пошкоджених 42-х верхніх стержнів обмотки статора турбогенератора типу ТВВ-1000-2МУЗ.

Оперативним графіком експлуатації енергоблоків АЕС в 2014 році та ОЗП-2014/2015 років за підписом директора з виробництва-заступника виконавчого директора з виробництва ОСОБА_3, передбачено,що енергоблок, на якому відбуватиметься наступна зупинка (4-ий квартал 2014року) - це блок №1( на графіку зазначений - «ХАЕС -1»), після чого відбуватиметься передача наступного ротора №18009 у ремонт, а на його місце буде встановлено вже відремонтований на той час ротор №18029. ДП НАЕК «Енергоатом» повідомив про неможливість передачі у ремонт наступного ротора (№18009) (лист від 17.09.2013 р. №13086/05).

Згідно листа ДП НАЕК «Енергоатом» № 17068/05 від 02.12.2014року, ТОВ ВГЦ «Піраміда» повідомили, що передача ротора №17674 в капітальний ремонт (замість ротора № 18009) згідно прогнозного графіку ППР енергоблоків АЕС на 2015 рік та 1-й квартал 2016 року за підписом виконавчого директора з виробництва ОСОБА_4, який затверджено т.в.о. Першого віце-президента - технічного директора ДП НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_5 відбудеться у 1 кварталі 2015року з орієнтовним терміном закінчення ремонту до 20.06.2015 року.

10.07.2017 року між ТОВ «ВГЦ «Піраміда» та ДП НАЕК «Енергоатом» укладена Додаткова угода № 11 до договору №2587-1/05-НАЕК від 14.12.2009 року відповідно до якої встановлено новий графік виконання робіт. Протягом вересня 2017 року складові ротора №17674 передані для виконання робіт по капітальному ремонту та вивезені за межіі митної території України для виконання субпідрядником - компанією GE Power Sp.z.o.o. - своєї частини робіт, як це передбачено умовами Додаткової угоди № 11 до договору №2587-1/05-НАЕК від 14.12.2009 року. Польська сторона 31.10.2017 року повідомила заявника про зсув графіку ремонту на чотири місяці з технічних причин.

Відповідно до умов п.3.5 договору розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт КБ-2в та актів приймання передачі ТМЦ протягом 30 банківських днів (45 робочих днів) з моменту їх підписання Сторонами.

Відповідно до п.3.6 договору, остаточний розрахунок за виконані роботи здійснюється протягом 30 банківських днів після підписання технічних актів та виходу об'єктів з ремонту. Замовник має право затримати кінцевий розрахунок до усунення недоліків та дефектів, які виявленні при прийнятті об'єктів в експлуатацію.

Відповідно до п.5.16 договору,Замовник протягом 20 робочих днів від дня одержання оформленого у відповідності з п. 5.11 договору акту приймання виконаних робіт ( акта приймання передачі ТМЦ) і звітних матеріалів, зобов'язаний направити виконавцю підписаний акт приймання виконаних робіт або вмотивовану відмову.

Частиною другою статті 263 КАС України передбачено, що суд розглядає питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або сторони виконавчого провадження, що звернулися із поданням (заявою), та осіб, які беруть участь у справі, та у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Таким чином, наведена норма пов'язує можливість розстрочення чи відстрочення виконання рішення, зокрема, у «виняткових випадках» за умови доведення заявником існування конкретних обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у певний строк.

Верховний Суд України у п. 10 Постанови «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26 грудня 2003 року № 14 вказує, що суду у вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, керуючись особливим характером обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім'ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). При цьому Верховний Суд України не дає чітких роз'яснень щодо цих підстав, підкреслюючи роль судового розсуду в оцінці цих обставин, що, у свою чергу, не сприяє забезпеченню правильного й однакового застосування відповідного законодавства.

Враховуючи відсутність чіткого правового механізму врегулювання відстрочення (розстрочення) виконання рішення в КАС України при вирішенні заяв вказаної категорії, суд перевіряє наявність «виключних обставин» і доказів, які їх підтверджують, крізь призму законодавчих актів та підзаконних нормативних актів, які регулюють діяльність суб'єктів звернення та визначають порядок «позасудового розстрочення чи відстрочення», тобто за рішенням контролюючих органів (органів стягнення).

Положеннями КАС України визначено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини, а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Пунктом 17.1.5 ст. 17 Податкового кодексу України від 02.12.2010 p. № 2755-VI встановлено, що платник податків має право одержувати відстрочення, розстрочення сплати податків або податковий кредит в порядку і на умовах, встановлених цим Кодексом.

Згідно абз. 1 п. 100.1 та п. 100.2 ст. 100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 цього Кодексу.

Постановою Кабінету Міністрів України №1235 від 27.12.2010 року відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 ПК України затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин. Вказаним Переліком визначено обставини, що є підставою для розстрочення грошових зобовязань або податкового боргу заявника, зокрема це:

- ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов'язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань та/або погашення податкового боргу, а також неперерахування (несвоєчасне перерахування) заявнику з бюджету коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань та/або погашення податкового боргу, у тому числі в рахунок оплати наданих заявником послуг (виконаних робіт, поставлених товарів);

- загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов'язання або погашення податкового боргу в повному обсязі;

- недостатність майна заявника - фізичної особи (без урахування майна, на яке відповідно до законодавства не може бути звернено стягнення) для своєчасної та у повному обсязі сплати грошового зобов'язання або погашення податкового боргу в повному обсязі чи відсутність у заявника - фізичної особи майна;

- сезонний характер виробництва та/або реалізації товарів (робіт, послуг) заявником;

- виконання заявником плану реорганізації власного виробництва та/або зміна його організаційної структури, що призводить (може призвести) до значного спаду виробництва протягом певного періоду;

- проведення заявником науково-дослідних, конструкторських, а також соціально орієнтованих робіт, які передбачають створення робочих місць для інвалідів, захист навколишнього природного середовища, підвищення енергетичної ефективності виробництва, або технічного переоснащення власного виробництва;

- провадження заявником інноваційної діяльності, у тому числі створення нових та вдосконалення існуючих технологій, видів сировини та матеріалів широкого застосування;

- виконання заявником особливо важливого замовлення у рамках соціально-економічного розвитку регіону або надання ним особливо важливих (у тому числі виключних) послуг населенню;

- виконання заявником державного оборонного замовлення;

- здійснення заявником інвестицій у створення об'єктів, які мають найвищу енергетичну ефективність, соціальне значення, стратегічне значення для оборони та безпеки держави.

Крім того, наказом ДПА України №1036 від 24.12.2010 року відповідно до ст. 100 ПК України затверджено Порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобовязань (податкового боргу) платників податків (далі Порядок).

Згідно з п. 2.2 Порядку рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) у межах одного бюджетного року приймається у такому порядку: щодо загальнодержавних податків та зборів - керівником органу державної податкової служби (його заступником); щодо місцевих податків і зборів - керівником органу державної податкової служби (його заступником) та затверджується фінансовим органом місцевого органу виконавчої влади, до бюджету якого зараховуються такі місцеві податки чи збори.

Відповідно до п. 2.3. Порядку рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) щодо загальнодержавних податків та зборів на строк, що виходить за межі одного бюджетного року, приймається керівником (заступником керівника) центрального органу державної податкової служби за узгодженням з Міністерством фінансів України.

Пунктом 3.1. Порядку визначено, що для розстрочення (відстрочення) грошових зобов'язань (податкового боргу) платник податків звертається до підрозділу погашення податкового боргу органу державної податкової служби за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобов'язання (податкового боргу) з письмовою заявою (додаток 1), в якій зазначаються суми податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), пені, сплату яких платник податків просить розстрочити (відстрочити), а також строк розстрочення (відстрочення) та періоди сплати. При цьому окремо вказуються суми, строк сплати яких ще не настав, а також строк сплати яких вже минув.

До заяви додається економічне обґрунтування, яке складається з: переліку обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин; аналізу фінансового стану; графіка погашення розстрочених (відстрочених) сум; розрахунків прогнозних доходів платника, що гарантують виконання графіка погашення.

Досліджуючи саме в такому ракурсі матеріли заяви платника податків про відстрочення виконання рішення суду, за яким він зобов'язаний сплатити податковий борг, з урахування встановлених фактичних обставин справи на підставі поданих заявником доказів, суд дійшов висновку про наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, а тому заяву ТОВ Виробничо-господарський центр Піраміда слід задовольнити.

Керуючись 160, 165, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ухвалив:

1. Заяву товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-господарський центр Піраміда про відстрочення виконання рішення суду від 06.10.2011р. у справі №2а-10831/11/1370 задовольнити.

2. Відстрочити виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 06.10.2011 року у справі №2а-10831/11/1370 про стягнення з ТОВ Виробничо-господарський центр Піраміда до бюджету коштів в сумі 24245781,00 грн. терміном на 12 (дванадцять) місяців.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Ухвала суду набирає законної сили в строк та в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Суддя Коморний О.І.