Справа № 804/8866/16
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2017-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 листопада 2017 рокусправа № 804/8866/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Головко О.В.

суддів: Суховарова А.В. Ясенової Т.І.

за участю секретаря судового засідання: Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2017 року в адміністративній справі

за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпроазот»

до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування припису,-

в с т а н о в и в :

ПАТ «Дніпроазот» у грудні 2016 року звернулося до суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 10/2.4 від 19.08.2016.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2017 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області у період з 02.08.2016 по 19.08.2016 було проведено планову перевірку дотримання ПАТ «Дніпроазот» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, за результатами якої складено Акт № 10/2.4 від 19.08.2016.

На підставі висновків Акту, відповідачем винесено припис № 10/2.4 від 19.08.2016, яким ПАТ «Дніпроазот» зобов'язано усунути виявлені під час перевірки порушення законодавства з охорони праці.

ПАТ «Дніпроазот», вважаючи вказаний припис протиправним, звернулося до суду з відповідним позовом про його скасування.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки, що полягає у неналежному врученні та ознайомленні суб'єкта господарювання з Актом перевірки № 10/2.4 від 19.08.2016, а також відсутності можливості його підписання з зауваженнями та отримання копії Акту. Також суд першої інстанції зазначив, що оскаржуваний припис підписаний не всіма членами комісії, які проводили перевірку, що не відповідає вимогам ч. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що в сукупності тягне за собою його скасування.

Проте суд апеляційної інстанції знаходить необґрунтованими такі висновки суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про охорону праці» посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право: забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Положеннями статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу «Про призначення комісії для проведення планової перевірки» № 213-ПЛ від 18.07.2016 та направлення на проведення перевірки № 11/2.4-Н від 18.07.2016, Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було проведено планову перевірку ПАТ «Дніпроазот», за результатами якої складено Акт № 10/2.4 від 19.08.2016 та винесено припис № 10/2.4 від 19.08.2016.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Частиною 9 вказаної статті Закону передбачено, що розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов'язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу).

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п'яти робочих днів з дня складення акта надається суб'єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення.

Згідно з п. 2.28 Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України та уніфікованої форми Акта перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта), затвердженого наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України № 826 від 11.08.2011, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2011 року за № 1531/20269, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, припис, розпорядження складаються у двох примірниках, один із яких не пізніше п'яти робочих днів з дня складання акта надається керівнику суб'єкта господарювання чи уповноваженій ним особі, другий примірник з підписом керівника суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи залишається в Держгірпромнагляді України або його територіальному органі.

У разі відмови керівника суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання припису або розпорядження вони направляються рекомендованим листом. При цьому на других примірниках припису або розпорядження, які залишаються в підрозділі Держгірпромнагляду України, що здійснював перевірку, проставляються відповідний вихідний номер листа і дата його направлення.

Як вбачається з матеріалів справи, Акт № 10/2.4 від 19.08.2016, який, зокрема, містить і вимоги щодо відсторонення від виконання робіт посадових осіб та працівників підприємства, призупинення експлуатації устаткування та обладнання, та припис № 10/2.4 від 19.08.2016 були направлені рекомендованим листом від 19 серпня 2016 року за № 39232763, що підтверджується матеріалами справи (документ на переказ готівки та експрес-накладна «Нової пошти»).

Крім того, Акт № 10/2.4 від 19.08.2016 містить вказівку щодо відмови технічного директора ОСОБА_2 від його підписання 19.08.2016.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про дотримання відповідачем порядку вручення суб'єкту господарювання акту та припису.

Також суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими доводи позивача, що за наслідками перевірки мав бути складений один акт, замість двох, адже, як встановлено судом, наказом № 213-ПЛ від 18.07.2016 було призначено та проведено комісійну перевірку, тоді як чинним законодавством, а саме пунктом 8 Порядку здійснення комплексних планових заходів державного нагляду (контролю), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 350 від 24 травня 2017 року, за результатами здійснення комплексних заходів кожним органом державного нагляду (контролю) окремо складаються акти у двох примірниках, форми яких є затвердженими нормативно-правовими актами.

Щодо посилання суду першої інстанції про невідповідність припису вимогам ч. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки останній підписаний не усім складом комісії, що проводила перевірку, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до приписів вказаної норми припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку, тобто жодної вимоги щодо підписання припису усіма посадовими особами, що приймали участь у здійсненні комплексної перевірки, закон не містить.

Спростовуючи посилання ПАТ «Дніпроазот» щодо невідповідності форми та змісту припису вимогам ч. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки такий не містить чітких строків усунення порушень, суд апеляційної інстанції зазначає, що вказаний припис повністю відповідає формі, затвердженій Положенням № 826 від 11.08.2011, яке передбачає також можливість не визначення термінів усунення порушень.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що під час перевірки відповідачем було встановлено ряд порушень ПАТ «Дніпроазот» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, про необхідність усунення яких зазначено в оскаржуваному приписі. При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу, що не визначення чітких термінів усунення порушень законодавства про охорону праці жодним чином не спростовує самого факту їх наявності.

Крім того, в матеріалах справи містяться зауваження першого заступника голови правління - технічного директора ПАТ «Дніпроазот» ОСОБА_2, до Акту перевірки № 10/2.4 від 19.08.2016, згідно з якими порушення, встановлені перевіркою та зазначені в акті за номерами, що відповідають номерам порушень, зазначених в приписі: 1, 2, 4, 6, 8, 9, 10, 12, 13, 15, 16, 17, 18, 22, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 53, 70, 72, 75, 79, 83, 84, 86, 89, 90, 91, 93, 94, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 103-105, 107, 108, 117-131, 133-135, усунено під час перевірки, порушення за № 19, 20, 24, 34, 35, 38, 47, 48, 52, 54 - 69, 73, 76, 77, 80, 102, 111, 132, прийняті до виконання, тобто факт їх наявності самостійно підтверджено позивачем, що спростовує посилання позивача на недопущення порушень закону, зазначених в оскаржуваному приписі.

Спростовуючи доводи ПАТ «Дніпроазот» щодо недопущення певних порушень, зазначених у приписі, колегія суддів зазначає наступне.

Перевіркою встановлено, що підприємством не витримується термін проведення технічних опосвідчень посудини Реєстр № 6096, поз 353/2 провідним інженером відділу технічного нагляду ОСОБА_3 (12.02.09; 14.04.11; 30.05.13) (п. 3 припису). Позивачем зазначено, що вказана посудина виведена з експлуатації та знята з реєстрації, проте судом встановлено, що згідно зі службовою запискою начальника цеху № 163 від 04.08.2016, вказана посудини була демонтована лише під час здійснення перевірки, крім того сам факт її зняття з експлуатації не спростовує факту її експлуатації до демонтажу з порушенням встановлених правил.

Згідно з пунктом 5 припису на час перевірки частково відсутнє корозійне покриття на ємностях та зливо наливній естакаді в будівлі 912, що є порушенням п. 6.3.16 (4) НПАОП 0.00-1.59-87.

При цьому позивач зазначає, що дія вказаних правил не розповсюджується на вказане обладнання, проте вказані доводи не підтверджені жодним посиланням на норму права, що свідчить про їх необґрунтованість, так само як і доводи щодо проведення навчання та перевірки знань для одержання II групи з електробезпеки, оскільки ані до перевірки, ані до суду не було надано жодних доказів їх проведення.

Згідно з п. 11 припису підприємством не виконується очищення повітропроводів цеху, відсутні акти приймання в експлуатацію системи вентиляції після очищення. Відповідно до наданих відповідачем пояснень перевірявся цех рідкого хлору та соляної кислоти, під час перевірки акти приймання в експлуатацію системи вентиляції після очищення надані не були.

Також перевіркою встановлено, що заточувальний верстат Інв. № 43205 не відповідає вимогам закону, а саме: відсутнє огородження, відсутній захисний екран, відсутній один круг. За висновком суду, доводи позивача, згідно з якими огородження верстату не передбачене, а захисний екран зблокований з вимикачем двигуна відповідно до паспорту виробника, не спростовують вимоги чинного законодавства.

Пункти 21 та 23 припису вказують на наступні порушення: форми паспортів вантажопідіймальних механізмів реєстр. № 288, 299, 302, 304 не відповідають зразкам дод. 7, 8 НПАОП 0.00-1.01-07; не обладнаний апарат управління вантажопідіймального крану Реєстр. № 230 Q-8 т., встановлений на корпусі 1195/3, що керується з полу - ключем-маркою.

Доводи позивача, що вказані вимоги вказаних привали не розповсюджуються на вказані вантажопіднімальні механізми, оскільки такі виготовленні та введені в експлуатацію до вводу правил, суд вважає необґрунтованими, адже вказана обставина не звільняє суб'єкта господарювання від обов'язку їх дотримання в процесі експлуатації обладнання.

Позивач зазначив про необґрунтованість порушення, викладеного в п. 45 припису, оскільки майстер склодувної майстерні ОСОБА_4 пройшов навчання та перевірку знань згідно з протоколом № 42 від 15.12.2015, проте суд зазначає, що позивачем не було надано вказаного протоколу під час перевірки, а тому останній вважається відсутнім на момент її проведення.

Посилання позивача, що майстер склодувної майстерні ОСОБА_4 відповідно до посадової інструкції не потребує навчання та перевірки знань «Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів», суд апеляційної інстанції також знаходить необґрунтованими, адже Правила поширюються на працівників, що обслуговують діючі електроустановки споживачів напругою до 220 кВ включно і є обов'язковими для всіх споживачів та виробників електроенергії, незалежно від їх відомчої належності і форм власності на засоби виробництва.

Апелянт зазначає, що підприємством під час перевірки не було надано результати проведення аналізу повітря на вміст шкідливих хімічних речовин в приміщенні, де зберігаються прекурсори, що є порушенням п. 1.12 НПАОП 73.1-1.11-12 (п. 50 Припису), яким встановлено, що 1.12. показники мікроклімату в робочій зоні хімічних лабораторій мають відповідати вимогам Державних санітарних норм мікроклімату виробничих приміщень, затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України від 1 грудня 1999 року № 42 (ДСН 3.3.6.042-99). У робочій зоні хімічних лабораторій вміст пилу, газів і пари шкідливих речовин не повинен перевищувати ГДК, встановлені ГОСТ 12.1.005-88. Періодично, але не рідше одного разу на рік в приміщеннях хімічних лабораторій необхідно проводити аналіз повітря на вміст шкідливих хімічних речовин відповідно до ГОСТ 12.1.005-88, який здійснюється лабораторіями, що мають на це відповідний дозвіл.

Позивач посилається на наявність графіку чистки вентиляційних систем, проте доказів щодо проведення аналізу повітря на вміст шкідливих хімічних речовин останнім не надано.

Також апелянт зазначив про невідповідність вимогам паспортів вентиляційних систем центральної лабораторії, що є порушенням додатку 1 п. 4.1.22 НПАОП 0.00-1.27-09.

Вказана норма передбачає, що відповідно до вимог державного стандарту «Єдина система конструкторської документації. Експлуатаційні документи» (ДСТУ ГОСТ 2.601-2006) на кожну вентиляційну установку повинен бути заведений паспорт у двох примірниках, форма якого наведена у додатку 1. Один примірник паспорта знаходиться у відповідному підрозділі підприємства, який відповідає за експлуатацію та технічне обслуговування систем вентиляції, а другий - у уповноваженого працівника.

Судом встановлено, що надані обкладинки паспортів вентиляційних систем дійсно не відповідають додатку 1 НПАОП 0.00-1.27-09.

Згідно з п. 85 припису, начальник дільниці синтезу та переробки ОСОБА_1, якого призначено відповідальною особою з контролю за технічним станом і дотриманням вимог щодо безпечної експлуатації трубопроводів (наказ № 275 Г від 20.04.2011), не пройшов навчання та перевірку знань з охорони праці згідно з НПАОН 0.00-1.73-14, тоді як пунктом 1.3. Правил визначено, що роботодавець повинен призначити відповідальну особу з контролю за технічним станом і дотриманням вимог щодо безпечної експлуатації трубопроводів на виробничих дільницях (на установках або в цехах) із числа інженерно-технічних працівників, які мають посвідчення, зазначені в пункті 2.1 глави 2 розділу ІІ цих Правил, а також призначити осіб, що здійснюють технічне обслуговування трубопроводів на виробничих дільницях.

Суд знаходить обґрунтованими доводи апелянта, що протокол засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці № 38 складений 24.06.2015, що свідчить про не проходження ОСОБА_1 чергового навчання на момент проведення перевірки.

Також суд апеляційної інстанції знаходить обґрунтованими доводи апелянта про порушення ПАТ «Дніпроазот» Правил технічної експлуатації міжгалузевого промислового залізничного транспорту України, затверджених наказом Міністерство транспорту та зв'язку України № 1014 від 01.10.2009, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 4 грудня 2009 року за № 1166/17182, оскільки вказані правила обов'язкові для всіх підприємств і організацій міжгалузевого промислового залізничного транспорту України, а також проектних, проектно-конструкторських організацій, які розробляють проекти на реконструкцію споруд та пристроїв, підприємств та організацій, що обслуговуються на коліях міжгалузевого промислового залізничного транспорту України та використовують його технічні засоби.

Враховуючи сукупність викладених обставин, колегія суддів зазначає, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, судом порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому вбачаються підстави для скасування постанови та ухвалення нового судового рішення.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 202, 205, 207 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області задовольнити.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2017 року в адміністративній справі № 804/8866/16 скасувати.

У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Дніпроазот» відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 20 днів з дня складання в повному обсязі.

Повний текст постанови складений 05 грудня 2017 року.

Головуючий: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров

Суддя: Т.І. Ясенова