Справа № 826/10956/17
Суддя: Ганечко О.М.
Дата ухвалення: 2017-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

05 грудня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суду у складі колегії суддів:

головуючого - судді Ганечко О.М.,

суддів Ісаєнко Ю.А., Коротких А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.10.2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), треті особи Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації), Управління по роботі з персоналом апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), треті особи Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації), Управління по роботі з персоналом апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.10.2017 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з винесеним рішенням, представник позивача подав апеляційну скаргу на вищезазначену ухвалу та просив її скасувати та постановити нову, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

У засідання учасники процесу не з'явилися, будучи належним чином повідомленими, що не перешкоджає слуханню спірного питання відповідно до вимог ч. 4 ст. 196 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41 КАС України, у випадку неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі під час судового розгляду повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не відбувається.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню, ухвала суду - залишенню без змін, з таких підстав.

Згідно зі ст. 199 ч.1 п.1 та ст. 200 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін, в зв'язку з правильним встановленням судом першої інстанції обставин справи та винесення спірного рішення з дотриманням процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, позивач звернувся з позовом, про оскарження рішення, бездіяльність відповідачів, які стосуються призначення його на публічну службу.

З позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду. В якій він зазначає, що 09.08.2017р. до Окружного адміністративного суду м.Києва було подано позов, який зареєстрований за номером 826/9987/17.

Однак, як зазначив позивач, станом на 31.08.2017р., провадження не було відкрито і ним подано новий позов з аналогічних підстав та тотожними вимогами.

Як встановлено судом першої інстанції, а саме з ДСС (Діловодство спеціалізованого суду) вбачається, що адміністративний позов №826/9987/17 ухвалою суду від 16.08.2017р. залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 18.09.2017р. позивачем вимоги ухвали про залишення позову без руху не виконано і позовну заяву повернуто позивачеві.

Тобто, колегія суддів зазначає, що позивач мав реальну можливість вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів, у строки передбачені ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна позиція висвітлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 26.01.2017р. у справі №К/800/43872/15 щодо проходження публічної служби, при обчислені строків звернення до суду значення мають обставини, які підтверджують обізнаність особи про порушення прав, свобод або інтересів, а не дата ознайомлення з наказом.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується позивачем, про порушення своїх прав, він дізнався з листа відповідача від 11.07.2017р., а до суду звернувся 31.08.2017р.

Також колегія суддів критично ставиться до посилань позивача, щодо не вчинення судом дій передбачених ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України та відкриття провадження по справі №826/9987/17 на підставі поданого ним позову 09.08.2017р.

Позивачем не надано суду доказів, причин не звернення до суду, в межах строку, визначеного ч.3 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивачем не наведено будь - яких доводів та не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду, відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. (ч.3 ст.99 КАС України).

Отже, за змістом ст.99 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов'язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до ч.3 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У відповідності до положень ч.1 ст.100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.100 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з п.9 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин, оскільки позивач мав реальну можливість вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів у строки, передбачені ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вищевикладене свідчить про правомірність прийнятого рішення, винесеного з дотриманням норм процессуального права і, в сукупності, є підставою для відмови в задоволенні апеляційної скарги.

Таким чином, перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 17, 109, 160, 195, 199, 200, 205, 206, 211, 254 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.10.2017 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: О.М. Ганечко

Судді: Ю.А. Ісаєнко

А.Ю. Коротких