Справа № 808/3186/17
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2017 року (11 год. 50 хв.)Справа № 808/3186/17 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Хортицького районного у місті Запоріжжі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, третя особа: ОСОБА_2, про визнання нечинним свідоцтва про розірвання шлюбу та актового запису, зобовязання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

20.10.2017 до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Хортицького районного у місті Запоріжжі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (далі відповідач), третя особа: ОСОБА_2 , в якому позивач просить суд:

визнати нечинним ОСОБА_3 про розірвання шлюбу від 15.12.2005 та відповідний актовий запис №518 від 15.12.2005 між чоловіком ОСОБА_2 та дружиною ОСОБА_1;

зобов'язати відповідача скасувати ОСОБА_3 про розірвання шлюбу від 15.12.2005 та відповідний актовий запис №518 від 15.12.2005.

В обґрунтування позовних вимог позивач у своєму позові зазначає, що між 30.04.2005 між нею та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб відділом реєстрації актів цивільного стану Заводського районного управління юстиції м.Запоріжжя, про що видане ОСОБА_3. Згодом, на підставі рішення Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 28.10.2005 №2-2864/05 шлюб було розірвано. На підставі цього рішення в Книзі реєстрації розірвання шлюбів зроблений відповідний актовий запис №518 та ОСОБА_2 отримане ОСОБА_3 про розірвання шлюбу від 15.12.2005. З метою отримання позивачем ОСОБА_3 про розірвання шлюбу остання звернулась до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя для отримання копії судового рішення про розірвання шлюбу, проте їй було відмовлено та зазначено, що таке відсутнє рішення, а позовна заява ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до суду взагалі не надходила. Під номером №2-2864/05 значиться зовсім інша цивільна справа. Позивач вважає, що оскільки не існує та ніколи не існувало судового рішення про розірвання шлюбу, то, відповідно, ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та актовий запис підлягають скасуванню з моменту реєстрації. З урахуванням викладеного позивач просить позов задовольнити.

04.12.2017 від представника позивача надійшла заява (вх. №33811) про розгляд справи у письмовому провадженні.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, 24.11.2017 надіслав суду заперечення на позов (вх. № 32619). Зокрема вказує, що відповідно до п.3 Правил державної реєстрації актів цивільного стану, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/2, розірвання шлюбу, здійснене судом до набрання чинності Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» підлягає реєстрації в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Для такої реєстрації необхідна письмова заява, яка подається подружжям або одним із них, а також копія судового рішення, яке набрало законної сили. Також відповідач вказує, що реєстрація розірвання шлюбу проводиться за місцем проживання подружжя або одного із них. Відповідно до актового запису про розірвання шлюбу №518 від 15.12.2005, ОСОБА_2 у 2005 році був зареєстрований у Хортицькому районі м.Запоріжжя, тому і звернувся до Хортицького районного у місті Запоріжжі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, надавши копію судового рішення Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 28.10.2005 №2-2864. Також відповідач зазначає, що документи (заяви, рішення суддів), відповідно до чинного законодавства зберігаються у відділі реєстрації актів цивільного стану 5 років. На цей час заява ОСОБА_2 та копія рішення, на підставі яких здійснено реєстрацію розірвання шлюбу знищена. Представник відповідача просив суд розглянути справу без його участі.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи подані клопотання представників сторін, відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу за відсутності сторін у порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до частини 1 статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши матеріали та зясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

30.04.2005 між позивачем та ОСОБА_2 укладений шлюб, про що зроблений відповідний запис в Книзі реєстрації шлюбів №96 та видане ОСОБА_3 про шлюб (а.с.7).

15.12.2005 між позивачем та ОСОБА_2 шлюб розірвано, про що зроблений актовий запис в Книзі реєстрації розірвання шлюбів №518 та видане ОСОБА_3 про розірвання шлюбу (а.с.8). ОСОБА_3 про розірвання шлюбу отримав чоловік позивача ОСОБА_2

Судом встановлено, що підставою для розірвання шлюбу стало судове рішення Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 28.10.2005 №2-2864/05 (а.с.26).

З метою отримання ОСОБА_3 про розірвання шлюбу позивач звернулась до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя для отримання копії рішення від 28.10.2005 №2-2864/05.

Листом від 18.07.2017 №01-18/10/207 позивачу надано відповідь суду, відповідно до якої у 2005 році до суду не надходила позовна заява від ОСОБА_2 із позовними вимогами про розірвання шлюбу, а за номером №2-2864/05 зареєстрована інша цивільна справа (а.с.9).

Вважаючи, що з огляду на відсутність судового рішення про розірвання шлюбу актовий запис про розірвання шлюбу підлягає скасування з моменту реєстрації, як і ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, позивач звернулась до суду із цим позовом.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв'язок у сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.5.1 Розділу 5 Правил державної реєстрації актів цивільного стану, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/2, (у редакції на момент проведення реєстрації розірвання шлюбу, далі - Правила), реєстрація розірвання шлюбу провадиться за місцем проживання подружжя або одного з них. Реєстрація розірвання шлюбу на підставі рішення суду провадиться за письмовою заявою подружжя або одного з них за пред'явлення копії витягу з рішення суду про розірвання шлюбу, що набрало чинності, а також паспорта або паспортного документа, квитанції про сплату встановленої судом суми державного мита.

Пунктом 5.2 Правил встановлено, що шлюб уважається припиненим у день винесення відділом реєстрації актів цивільного стану відповідної постанови про розірвання шлюбу, а у разі розірвання шлюбу судом - у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Реєстрація розірвання шлюбу може провадитись незалежно від строку, що минув після постановлення судом рішення про розірвання шлюбу, яке набрало чинності, або винесення постанови про розірвання шлюбу (п.5.3).

Судом встановлено, що реєстрація розірвання шлюбу відбулась на підставі рішення Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 28.10.2005 №2-2864/05 та заяви ОСОБА_2

Також під час розгляду справи встановлено, що у 2005 році до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя суду не надходила позовна заява від ОСОБА_2 із позовними вимогами про розірвання шлюбу, така справа у провадженні суду не перебувала, а за номером №2-2864/05 зареєстрована інша цивільна справа (відповідь суду від 16.11.2017 №01-18/149/2017, а.с.19).

З урахуванням вказаного суд вважає, що з огляду на відсутність судового рішення про розірвання шлюбу не було підстав проводити реєстрацію розірвання шлюбу.

Правові та організаційні засади державної реєстрації актів цивільного стану регулюються Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 № 2398-VI (далі - Закон № 2398-VI).

Відповідно до ст. 1 Закону №2398-VІ цей Закон регулює відносини, пов'язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, визначає засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 2 Закону №2398-VІ визначено, що актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов'язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб'єктом цивільних прав та обов'язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.

Відповідно до ч. 1 ст.6 Закону №2398-VІ, відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 9 Закону №2398-VІ, державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті.

Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану.

Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.

Частиною 1 статті 12 Закону №2398-VІ передбачено, що внесення відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання актового запису цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону №2398-VІ, про факт державної реєстрації акта цивільного стану органами державної реєстрації актів цивільного стану видається відповідне свідоцтво. Бланки свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану виготовляються за затвердженими Кабінетом Міністрів України зразками та їх описами.

Відповідно до п.1.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 за №96/5, внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством.

Пунктом 1.5 Правил за №96/5 передбачено, що заяви про внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання приймаються відділами державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, визначеному цими Правилами.

Анулювання актового запису цивільного стану за встановленою формою подається заінтересованою особою до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання або за місцем зберігання актового запису, який підлягає анулюванню при пред'явленні паспорта або паспортного документа

Згідно із п. 4.4 цих Правил, актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі рішення суду. Відповідно до п.4.6. Правил, відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво чи консульська установа України анулює первинні актові записи цивільного стану на підставі рішення суду про анулювання актового запису цивільного стану.

Відповідно до п.4.12 Правил, одночасно із прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво або консульська установа України, на підставі висновку яких проводиться анулювання актового запису цивільного стану, приймає рішення щодо вилучення і повернення відповідного свідоцтва відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання актового запису, який підлягає анулюванню.

У разі вилучення свідоцтво про державну реєстрацію акту цивільного стану анулюється і знищується відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання актового запису цивільного стану, який анулюється у встановленому законодавством порядку. Анулювання та знищення вилученого свідоцтва здійснюють відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво чи консульська установа України, на підставі висновку яких проводиться анулювання актового запису цивільного стану, що зберігається на тимчасово окупованій території України.

Таким чином, аналізуючи наведені правові норми та обставини справи, пов'язані з визнанням нечинним свідоцтва про розірвання шлюбу серії 1-ЖС від 15.12.2005, що видане Хортицьким відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, суд прийшов до висновку, що документом органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану є актовий запис цивільного стану, а не оскаржуване свідоцтво. З огляду на зазначене, підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання нечинним та скасування свідоцтва про розірвання шлюбу відсутні.

Щодо вимоги позивача про зобов'язання відповідача скасувати актовий запис №518 від 15.12.2005, зроблений в Книзі розірвання шлюбів, то суд вважає за необхідне вказати наступне. Як зазначалось вище, актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі рішення суду. Відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво чи консульська установа України анулює первинні актові записи цивільного стану на підставі рішення суду про анулювання актового запису цивільного стану.

Оскільки до цього часу рішення суду про анулювання актового запису про розірвання шлюбу було відсутнє, то, відповідно, відсутні підстави для зобовязання відповідача вчинити дії щодо скасування такого актового запису.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як встановлено частинами першою, другою статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд, відповідно до статті 86 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 7-12, 14, 86, 158-163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Скасувати актовий запис від 15.12.2005 №518, зроблений Хортицьким відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управлінню юстиції в Книзі реєстрації розірвань шлюбів про розірвання шлюбу між чоловіком ОСОБА_4 та дружиною ОСОБА_1.

В іншій частині позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ю.В.Калашник