Справа № 810/3306/17
Суддя: Костюк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

810/3306/17

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Справа 810/3306/17

Суддя доповідач Костюк Л.О.

У Х В А Л А

08 грудня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКО» до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,-

В С Т А Н О В И В:

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції відповідач 01.12.2017 року звернувся з апеляційною скаргою.

Зазначена ухвала була отримана апелянтом 27.11.2017 року, отже апеляційна скарга подана у строк визначений ч. 3 ст. 186 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 189 КАС України отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Апелянтом зазначених вимог законодавства не виконано та заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, судом враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення закріплено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З даної норми вбачається, що суд має право відстрочити, розстрочити, звільнити від сплати судового збору. Відтак, умовою звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору.

Відстрочення сплати судового збору передбачає перенесення строків його сплати на інший час та не звільняє від такого обов’язку в цілому.

Однак, апелянт жодних обґрунтувань щодо заявленого клопотання в апеляційній скарзі не наводить, та не зазначає коли в нього з’явиться така можливість. Апелянтом також не надано доказів щодо вжиття заходів спрямованих на отримання таких коштів шляхом звернення до відповідного розпорядника коштів.

Крім того, обмежене фінансування бюджетної установи, яка діє як суб’єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору, встановленого законом.

Відсутність в кошторисі органу державної влади витрат на сплату судового збору не є обґрунтованою підставою в розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки не має виключного характеру.

Таким чином, обставини, пов’язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України (обмежене фінансування) та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, (відсутність фінансування) не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення (відстрочення) від такої сплати.

У зв’язку з викладеним, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Питання, пов’язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 цього Закону за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2017 року складає – 1600,00 грн.

Згідно з ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху.

Керуючись ст.ст. 108, 187, 189 КАС України, –

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКО» до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,- залишити без руху.

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Надати апелянту строк тривалістю тридцять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

У разі невиконання ухвали у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя Костюк Л.О.