Справа № 243/7995/17
Суддя: Мірошниченко Л. Є.
Дата ухвалення: 2017-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа №243/7995/17
провадження №2-а/243/510/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2017 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

при секретарі Мирошниченко А.О.

за участю

представника позивача Федорченко А.В.

представників відповідача Сухорукова В.Г.

Бутко Л.Л.

представників третьої особи Таболіна О.С.

Тичина Л.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 7 м. Слов'янська Донецької області адміністративну справу за позовною заявою Миколаївської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 3 до Миколаївської міської ради Донецької області, за участю третьої особи без самостійних вимог: Департаменту освіти і науки Донецької обласної державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В ИВ :

У вересні 2017 року Миколаївська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 3 звернулася до суду з адміністративним позовом до Миколаївської міської ради Донецької області, за участю третьої особи без самостійних вимог: Департаменту освіти і науки Донецької обласної державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення, обґрунтувавши свої вимоги тим, що 25.07.2017 року Рішенням Миколаївської міської ради № 19-ХІ-8 «Про визначення опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади», затверджено рішення конкурсної комісії із визначення опорного закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади згідно протоколу № 2 від 14.07.2017 року та визначено за результатами проведення конкурсу опорний заклад серед загальноосвітніх навчальних закладів Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади: Миколаївську Загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів № 1. Вважає зазначене рішення протиправним, тому що воно прийняте з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема Законів України Про місцеве самоврядування в Україні, Про доступ до публічної інформації , також протиправність прийнятого рішення підтверджується тим фактом, що воно є похідним та базується на рішенні 08.06.2017 року Рішенням Миколаївської міської ради № 03-VІІІ-8 «Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради № 18-IV-8 від 23.03.2017 року «Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади». У зв'язку з чим просить суд:

Рішення Миколаївської міської ради Донецької області від 25.07.2017 року №19-IX-8 "Про визначення опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" визнати протиправним та скасувати як прийняте з порушенням норм законодавства.

Рішення Миколаївської міської ради Донецької області від 08.06.2017 року №03-VII-8 "Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради" №18-IV-8 від 23.03.2017 року "Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" визнати протиправним та скасувати як прийняте з порушенням норм законодавства.

В судовому засіданні представник позивача Федорченко А.В., що діє на підставі довіреності від 18.09.2017 року (а.с.16), просив Рішення Миколаївської міської ради №03-VІІ-8 від 08.06.2017р. «Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради №18-IV-8 від 23.03.2017р. "Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" та Рішення Миколаївської міської ради від 25.07.2017р № 19-ІХ-8 "Про визначення опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" визнати протиправними та скасувати, оскільки вони прийняті з порушенням вимог ст.ст. 39, 42,43 Регламенту Миколаївська міська рада, затвердженого рішенням Миколаївська міська рада №01-11-8 від 25.12.2016р., а також ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» та не відповідають нормам ст. 2 ч.3 п.3 КАС України. Крім того рішення Миколаївської міської ради від 25.07.2017р № 19-ІХ-8 базується та враховує протоколи засідань конкурсної комісії із визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади від 12.07.2017р та 14.07.2017р., які складені з урахуванням критеріїв відбору опорного закладу, які не є обґрунтованими та неупередженими, та не враховують обов'язкових умов для визначення опорного навчального закладу, та містять в собі фактичні помилки, що призвели до помилкових висновків конкурсної комісії про визначення переможцем конкурсу. У зв'язку з наведеним просив заявлені вимоги задовольнити, визнати протиправними та скасувати вищезазначені рішення Миколаївської міської ради Слов'янського району.

Представники відповідача Миколаївської міської ради Донецької області Сухоруков В.Г., що діє на підставі довіреності №1855/02-09-17-2 від 12.07.2017 року (а.с.32) та Бутко Л.Л., що діє на підставі довіреності №2534/02-09-14-1 від 02.10.2017 року (а.с.108), в судовому засіданні, просили відмовити у задоволенні позову, надали заперечення від 25.09.2017 року (а.с.28-31), відповідно до яких зазначили, що при прийнятті оскаржуваних рішень Миколаївська міська рада діяла у відповідності до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про загальну середню освіту", Постанови КМУ № 777 від 27.08.2017 року "Про затвердження Положення про освітній округ", тому вважати, що вони є протиправними, та прийняті з порушенням діючого законодавства та порушують права, свободи або інтереси будь-якою особи Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади не має підстав. Крім того, порушення Регламенту Миколаївської міської ради, про що вказує представник позивача, було тільки в частині оприлюднення проектів рішень Миколаївської міської ради, не пізніше як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття. Так, проекти рішень Миколаївської міської ради: "Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради №18-IV-8 від 23.03.2017 року "Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" і "Про визнання опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади", були оприлюдненні менш чим за 20 робочих днів до прийняття рішень. Однак на це є об'єктивні причини, а саме Миколаївська міська рада Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади перебуває в стадії формування, тому що була утворена 25.12.2016 року, після проведення перших виборів, які відбулися 18.12.2016 року. На теперішній час утворюються відповідні підрозділи ради, формується відповідний штат посадових осіб, необхідно вирішувати невідкладні питання по відновленню інфраструктури Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади, фінансування всіх видатків місцевого бюджету, в тому числі на утримання навчальних закладів, а також на створення веб-сайту Миколаївської міської ради Слов'янського району Донецької області, представницького органу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади. Хочу зазначити що, стаття 5 Закону України "Про доступ до публічної інформації", встановлює один із способів доступу до публічної інформації, крім публікування в офіційних друкованих виданнях, так і оприлюднення на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет. При цьому сайт Миколаївської міської ради (mykolaivka-rada.gov.ua), на якому публікуються інформація Миколаївської міської ради, в тому числі проекти рішень, не є офіційним веб-сайтом Миколаївської міської ради Слов'янського району Донецької області. Однак позивач своїм правом не скористався тому що, представники позивача були присутні на засіданнях Миколаївської міської ради 08.06.2017 року та 25.07.2017 року і мали час оскаржити рішення які приймались на сесії, звернувшись зі скаргою безпосередньо до розпорядника інформації, щодо оприлюднення проектів рішень менш чим за 20 робочих до прийняття рішень, або оскаржити під час проведення конкурсу на кращий проект опорного закладу. У зв'язку з викладеним просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представники третьої особи Таболін О.С., що діє на підставі довіреності від 18.09.2017 року (а.с.17) та Тичина Л.Є., що діє на підставі довіреності №01/20-1535 від 26.09.2017 року (а.с.157), надали пояснення на адміністративний позов від 25.10.2017 року №01/19-1700 (а.с.147-149), у якому зазначив, що виконавчий комітет Миколаївської міської ради листом від 28.04.2017 року № 1202/02-09-14-1 звертався до департаменту з проханням надати методичні рекомендації щодо визначення умов конкурсу. Департаментом було надано Миколаївському міському голові методичні рекомендації щодо умов проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу, які в свою чергу відповідачем не були враховані при прийнятті оскаржуваного рішення. Крім того, Миколаївською міською радою не проведено комплексного аналізу мережі навчальних закладів, порівняння проектної потужності до фактичної, визначення перспективних філій, вдале географічне розташування та здійснення підвезення тощо. Критерії оцінювання відповідно до затверджених нею умов є просто критеріями для оцінювання кращої школи станом на сьогодення, а не майбутньої опорної школи, яка буде надавати якісні освітні послуги. Тобто на сьогодні не має ніякого значення чи є обладнані сучасною технікою кабінети фізики, хімії, присутність мережі вай-фай, наявність гарячого водопостачання в їдальні, терміни проведення останнього капітального ремонту тощо. Основними критеріями є проектна потужність (потрібно враховувати додаткове навчання учнів ІІ-ІП ступеню з філій), можливість створення доступності закладу для дітей з особливими потребами (ліфти, підйомники), краще географічне положення навчального закладу (підвезення здійснюватиметься з філій), адже зміст освіти буде вкладатися у вже технічно оновлену школу. У зв'язку з наведеним, представник третьої особи вважає, рішення Миколаївської міської ради від 08.06.2017 року №03-VII-8 та від 25.07.2017 року №19-IX-8 такими, що прийняте з порушенням вимог законодавства України.

Суд, вислухавши сторін, вивчивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

З матеріалів справи вбачається 23.03.2017 року Рішенням Миколаївської міської ради № 18-IV-8 «Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади» визначено:

1. Провести конкурс на кращій Проект опорної школи з 23 по 31 березня 2017 року (додаток 1);

2. Затвердити Умови проведення конкурсу на кращій проект опорної школи (додаток 2);

3. Затвердити склад конкурсної комісії із визначення опорного навчального закладу (а.с.39).

Додаток 1 до вищезазначеного Рішення визначав Умови проведення конкурсу на кращій проект опорної школи, де були визначені: мета, завдання, терміни проведення, умови участі, а також критерії оцінювання та визначення переможців конкурсу (а.с.40-43).

08.06.2017 року Рішенням Миколаївської міської ради № 03-VІІІ-8 «Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради № 18-IV-8 «Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади» внесені зміни до зазначеного рішення та викладені в новій редакції пункти:

1. Провести конкурс на кращій проект опорної школи з 15 червня по 14 липня 2017 року.

2. Затвердити Умови проведення конкурсу на кращій проект опорної школи із змінами та доповненнями (додаток 1).

3. затвердити склад конкурсної комісії із визначенням опорного закладу із змінами та доповненнями (додаток 2).

Рішення також доповнено новим Пунктом:

4. Виконавчому комітету Миколаївської міської ради доручити розміщення оголошення про проведення конкурсу на кращій Проект опорної школи в ЗМІ та на сайті Миколаївської міської ради» (а.с.45).

Додаток 1 до вищезазначеного Рішення від 08.06.2017 року визначав Умови проведення конкурсу на кращій проект опорної школи, де були визначені: мета, завдання, терміни проведення, умови участі, а також критерії оцінювання та визначення переможців конкурсу (а.с.46-49), при цьому критерії оцінювання та визначення переможців конкурсу суттєво були змінені.

14 липня 2017 року відбулося ІІ відкрите засідання конкурсної комісії із визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади, де за результатами конкурсу, комісія прийшла до висновку, остання вирішила:

1.За умовами проведеного конкурсу за результатами голосування конкурсної комісії із визначення опорного навчального закладу на кращій Проект опорної школи на території Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади визначити переможцем - Миколаївську Загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів № 1.

2.Рекомендувати Миколаївській міській раді визначити опорним закладом на території - Миколаївську Загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів № 1 (а.с.57-60).

Додатком № 2 до Протоколу № 2 ІІ відкритого засідання конкурсної комісії зафіксовані критерії оцінювання та визначення переможців Конкурсу (а.с.62-65).

25.07.2017 року Рішенням Миколаївської міської ради № 19-ХІ-8 «Про визначення опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади», затверджено рішення конкурсної комісії із визначення опорного закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади згідно протоколу № 2 від 14.07.2017 року та визначено за результатами проведення конкурсу опорний заклад серед загальноосвітніх навчальних закладів Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади: Миколаївську Загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів № 1.

Вирішуючи питання про визнання протиправним та скасування рішення Миколаївської міської ради № 03-VІІІ-8 «Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради № 18-IV-8 «Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади» від 08.06.2017 року, суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до змісту ч.3 вказаної статті, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Предметом доказування в адміністративних справах є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропущення строку для звернення до суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі (ст. 138 КАС України).

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умовами що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 5 п.9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003 (справа про розгляд судом окремих постанов слідчого і прокурора).

Правовий статус, порядок утворення округу (опорного закладу, його філій) визначається Положенням «Про освітній округ» затверджене Постановою Кабінету Міністрів України №777 від 27 серпня 2010 року.

Відповідно до пункту 2 Положення «Про освітній округ», засновниками (співзасновниками) освітнього округу, опорного закладу та його філій можуть бути представницькі органи місцевого самоврядування об'єднаних територіальних громад, районні ради (далі - засновники).

Відповідно до пункту 7 Положення «Про освітній округ», засновник приймає рішення (співзасновники укладають договір про спільну діяльність або засновницький договір) про утворення округу, опорного закладу та його філії у порядку, визначеному законодавством, в якому зазначаються: перелік суб'єктів округу, опорних закладів та їх філій; права, обов'язки, порядок взаємодії суб'єктів округу, опорних закладів та їх філій; особливості організації навчально-виховного процесу в суб'єктах округу, опорних закладах та їх філіях; організація підвезення учнів (вихованців) і педагогічних працівників до місця навчання, роботи та до місця проживання відповідно до розкладу уроків суб'єктів округу, опорного закладу та його філій; харчування учнів (вихованців) суб'єктів округу, опорного закладу та його філій; питання забезпечення належною матеріально-технічною базою суб'єктів округу, опорного закладу та його філій; інші питання діяльності округу, опорного закладу та його філій.

Відповідно до пункту 5 Положення «Про освітній округ» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №777 від 27 серпня 2010р. Засновники для прийняття рішення про створення освітнього округу, опорного закладу та його філій: проводять аналіз мережі підпорядкованих навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту з урахуванням їх кадрового потенціалу та рівня матеріально-технічного забезпечення; вивчають стан впровадження допрофільної підготовки і профільного навчання у навчальних закладах, що входитимуть до складу округу, та якість надання зазначених освітніх послуг; прогнозують витрати на зміцнення матеріально-технічної бази навчальних закладів, придбання шкільних автобусів з метою організації підвезення учнів (вихованців) і педагогічних працівників до місця навчання, роботи та до місця проживання, введення у разі потреби додаткових посад педагогічних працівників, створення безбар'єрного середовища для осіб з особливими освітніми потребами; організовують проведення інформаційно-роз'яснювальної роботи серед громадськості щодо утворення округу, опорних закладів та їх філій.

Миколаївська міська рада, приймаючи оскаржувані рішення, не провела відповідних консультацій із громадськістю та прийняла їх без врахування інтересів громади, чим порушено ст.8 та ст. 13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а також Порядок проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 року №996. Також в порушення вимог Методичних рекомендацій, затверджених розпорядженням КМУ від 05.09.2012 №675-р, не проведено повного та системного аналізу доцільності визначення відповідних навчальних закладів опорними школами та не враховано інтересів та пропозицій територіальної громади з цього приводу, не проведено аналіз мережі підпорядкованих навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту з урахуванням їх кадрового потенціалу та рівня матеріально-технічного забезпечення, не вивчено стан впровадження допрофільної підготовки і профільного навчання у навчальних закладах, що входитимуть до складу округу, та якість надання зазначених освітніх послуг, не зпрогнозовані витрати на зміцнення матеріально-технічної бази навчальних закладів, придбання шкільних автобусів з метою організації підвезення учнів (вихованців) і педагогічних працівників до місця навчання, роботи та до місця проживання, введення у разі потреби додаткових посад педагогічних працівників, створення безбар'єрного середовища для осіб з особливими освітніми потребами.

Головним нормативно-правовим актом, що регулює питання створення представницьким органом місцевого самоврядування об»єднаних територіальних громад, районними радами (засновниками) опорних закладів та їх філій є Положення про освітній округ, затверджене Постановою КМУ від 27 серпня 2010 року № 777 (в редакції постанови КМУ від 20.01.2016 року № 79. Алгоритм створення опорної школи наступний:

-Підготовка до прийняття рішення засновником про створення опорного закладу (п. 5);

-Затвердження умов та проведення конкурсу засновником для визначення опорного закладу серед підпорядкованих йому загальноосвітніх закладів (п.6);

-Прийняття рішення про створення опорного закладу, його філій у порядку, визначеному Законом України «Про місцеве самоврядування» (п. 7).

Як основний варіант, рішення має бути прийнято про реорганізацію загальноосвітніх навчальних закладів шляхом приєднання - визначення одного загальноосвітнього закладу як опорного та приєднання до нього інших загальноосвітніх навчальних закладів як структурних підрозділів, відповідно до вимог ЦК та ГК України, а також відповідно до вимог трудового законодавства, оскільки відповідна реорганізація тягне за собою зміни істотних умов праці тпа скорочення працівників.

Рішення має вирішувати основні питання діяльності опорних закладів та їх філій, у тому числі щодо затвердження установчих документів та визначення відповідальності осіб за державну реєстрацію опорного закладу як юридичної особи;

-Державна реєстрація опорного закладу як юридичної особи відповідно до вимог законодавства України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»;

-Вирішення відповідним органом управління освітою кадрових та фінансових питань діяльності опорного закладу.

Однак, відповідачем - Миколаївською міською радою вже на момент створення конкурсних умов допущено певні помилки, та не проведено комплексного аналізу мережі навчальних закладів, порівняння проектної потужності до фактичної, визначення перспективних філій, вдале географічне розташування та здійснення підвезення, тощо.

Суд вважає слушними доводи позивача та представника третьої особи - Департаменту освіта та науки Донецької облдержадміністрації стосовно того, що критерії оцінювання відповідно до затверджених відповідачем умов є критеріями для оцінювання кращої школи станом на сьогодення, а не майбутньої опорної школи, яка буде надавати якісні оскільки послуги, оскільки в опорному навчальному закладі буде виконаних капітальний ремонт внутрішніх приміщень, даху, зовнішніх мереж( водопроводу, каналізації, теплопостачання, освітлення),благоустрій території, ремонт допоміжних споруд, закуплено мультимедійні кабінети фізики, хімії, біології, лінгафонні кабінети, інтерактивні дошки, мікроскопи, нетбуки для початкової ланки, обладнання для шкільних майстерень, обладнання для харчоблоку та спортивного залу, меблі тощо.

Суд вважає такими, що ґрунтуються на законі та погоджується з доводами позивача та представника третьої особи стосовно того, на що теперішній час не має ніякого значення чи є обладнані сучасною технікою кабінети фізики, хімії, присутність мережі фай-фай, наявність гарячого водопостачання в їдальні, терміни проведення останнього капітального ремонту, тощо.

Основними критеріями є проектна потужність (необхідність врахування додаткового навчання учнів ІІ-ІІІ ступеню з філій), можливість створення доступності закладу для дітей з особливими потребами (ліфти, підйомники), краще географічне положення навчального закладу, адже зміст освіти буде вкладатися в уже технічно оновлену школу.

Таким чином, відповідач при визначення критеріїв не врахував вищевикладені норми законодавства, а більшість критеріїв, які були визначенні не є доцільними.

Крім того, згідно п. 3 «Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 996 від 03 листопада 2010 року, консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

Згідно п.5 «Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики» консультації з громадськістю організовує і проводить орган виконавчої влади, який є головним розробником проекту нормативно-правового акта або готує пропозиції щодо реалізації державної політики у відповідній сфері державного і суспільного життя.

Згідно п.12 «Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики» в обов'язковому порядку проводяться консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю щодо проектів нормативно-правових актів, які стосуються конституційних прав, свобод та обов'язків громадян.

В порядку підготовки проекту рішення від 08.06.2017 року, не проведено інформаційно- роз'яснювальну роботу серед громадськості щодо утворення опорних закладів освіти шляхом проведення загальних зборів громадян, за місцем їх проживання як формою їх безпосередньої участі у вирішенні питання щодо утворення освітнього округу для врахування їх думки, що суперечить чинним вимогам законодавства. Отже не проведення обговорень проекту рішення про визначення опорних шкіл із іншими порушеннями та без урахування думки батьків учнів з цього приводу говорить про те, що спірне рішення не відповідає критеріям, визначеним ч.3 ст. 2 КАС України, згідно з якими рішення суб'єкта владних повноважень має бути прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно і розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до ч.3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» Проекти нормативно - правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Згідно з п. 5 ст. 43 Регламенту Миколаївської міської ради 8 скликання, проекти рішень міської ради оприлюднюються не пізніше як за 20 робочих днів до дати їх розгляду, відповідно до ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

В порушення зазначених приписів Закону та Регламенту, при підготовці проектів рішення Миколаївської міської ради як від 08.06.2017 року, так і від 25.07.2017 року проекти рішення були оприлюднені менш ніж за 20 днів, що підтвердили в судовому засіданні представники відповідача, пояснивши технічною неможливістю це зробити і відсутністю офіційного сайту Миколаївської міської ради.

За частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території. Рішення органів місцевого самоврядування з мотивів їх невідповідності Конституції чи законам України зупиняються у встановленому законом порядку з одночасним зверненням до суду.

Згідно зі статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Крім того, статтею 43 Регламенту Миколаївської міської ради 8 скликання визначені вимоги до проекту рішення ради, згідно з якими, до проекту рішення додаються пояснювальні записки, в якій вказуються: 1) характеристика стану речей на ділянці; 2) потреба і мета прийняття рішення; 3) прогнозовані суспільні, економічні, фінансові та юридичні наслідки прийняття рішення; 4) прогноз щодо можливого зменшення або збільшення видатків місцевого бюджету.

Надана представником відповідача пояснювальна записка до Рішення Миколаївської міської ради 25.07.2017 року не відповідає викладеним у ст. 43 Регламенту вимогам, в тому числі і з тих підстав, що прогноз суспільних наслідків не був з'ясований через відсутність дотримання вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» (а.с.143-145).

Пояснювальна записка до рішення від 08.06.2017 року суду взагалі не була надана.

За правилами, встановленими ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення ст. 2 КАС України Миколаївської міською радою при прийнятті оскаржуваних рішень не були дотримані, що в свою чергу, говорить про обґрунтованість позовних вимог щодо протиправності рішення суб'єкта владних повноважень.

Частина 3 статті 105 КАС України визначає перелік вимог, що можуть міститися в адміністративному позові. Ці вимоги націлені на реалізацію матеріально-правової сторони права на адміністративний позов, тобто на задоволення адміністративного позову. Перелік вимог, зафіксований у ст. 105 КАС України, відображає зміст адміністративного позову, який є елементом позову і вказує на форму судового захисту, тобто вказує на те, якого виду рішення вимагає позивач від суду.

Спеціальною правовою нормою, яка встановлює особливості провадження в адміністративних справах щодо оскарження нормативно-правових актів, в тому числі і обрання способів захисту порушеного права, є ст. 171 КАС України.

Відповідно до ч.8 ст.171 КАС України, суд може визнати нормативно-правовий акт незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили, повністю або в окремій його частині.

Згідно положень ст.162 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Відповідно до позиції Вищого адміністративного суду України висловленої в п.10.2. Постанови Пленуму ВАС України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», із змісту статті 162 КАС України випливає, що в разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб»єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це в судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання не чинними рішення чи окремих його положень. При цьому суди повинні мати на увазі, що одночасне застосування обох способів захисту порушеного права визнання спірного акта не чинним та скасування такого акта є помилковим.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позивачем доведена наявність підстав до визнання протиправними та скасування рішень від 08.06.2017 року №03-VII-8 та від 25.07.2017 року №19-IX-8, оскільки такі прийняте з порушенням вище вказаних норм законодавства.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 року і, відповідно дост.9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, в п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Частина третя вказаної статті встановлює, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Саме у частині третій вказаної статті закріплено загальні критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн. Суб'єкти владних повноважень повинні враховувати ці критерії-принципи, знаючи, що адміністративний суд керуватиметься ними у разі оскарження відповідних рішень, дій чи бездіяльності. Законодавче закріплення цих критеріїв-принципів також дає можливість фізичній чи юридичній особі сформувати уявлення про якість та природу належних рішень чи дій, які вона має право очікувати від суб'єкта владних повноважень.

За змістом критерій прийняття рішень, вчинення (не вчинення) дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України випливає з принципу законності, що закріплений у частині другій статті 19 Конституції України: «Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України».

«На підставі» означає, що суб'єкт владних повноважень:

- має бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України (далі - законом);

- зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб'єкт владних повноважень повинен приймати рішення, вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх. Під встановленими законом повноваженнями прийнято розуміти як ті, на наявність яких прямо вказує закон - так звані «прямі повноваження», так і повноваження, які прямо законом не передбачені, але безпосередньо випливають із положень закону і є необхідними для реалізації суб'єктом владних повноважень своїх функцій (завдань) - так звані «похідні повноваження».

В Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону).

В зв'язку з зазначеним, органи місцевого самоврядування, допустивши помилку при прийнятті рішення повинні були діяти у спосіб та в порядку, передбаченому законом.

Аналізуючи викладені обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення Миколаївською міською радою були прийняті з порушенням Регламенту Миколаївської міської ради (ст. 39, 42, 43), частини 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», та Постанови Кабінету Міністрів України № 996 від 03.11.2010 року «Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики».

Будь-яких належних та допустимих доказів, передбачених вищевикладеними нормами КАСУ відповідачем не представлено суду на підтвердження своїх доводів, тому суд приходить до об'єктивного висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України під час прийняття постанови суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до частини першої статті 87 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч.1ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені позивачем судові витрати на сплату судового збору в сумі 551,21 грн. підлягають відшкодуванню відповідачем за рахунок бюджетних асигнувань.

На підставі викладеного та керуючись Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про доступ до публічної інформації», ст.ст. 17, 18, 69, 71, 94, 122, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги Миколаївської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 3 до Миколаївської міської ради Донецької області, за участю третьої особи без самостійних вимог: Департаменту освіти і науки Донецької обласної державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Рішення Миколаївської міської ради Донецької області від 25.07.2017 року №19-IX-8 "Про визначення опорного загальноосвітнього навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" визнати протиправним та скасувати.

Рішення Миколаївської міської ради Донецької області від 08.06.2017 року №03-VII-8 "Про внесення змін до рішення Миколаївської міської ради" №18-IV-8 від 23.03.2017 року "Про проведення конкурсу на визначення опорного навчального закладу Миколаївської міської об'єднаної територіальної громади" визнати протиправним та скасувати.

Стягнути з Миколаївського місцевого бюджету Миколаївської міської ради Донецької області () судовий збір у розмірі 551 грн. 21 коп. стягувач: Державна судова адміністрація України (вул. Липська, 18/5 м. Київ, 01601), отримувач коштів - ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за ЄДРПОУ -37993783, банк отримувача - Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, код банку отримувача - 820019, р/р 0001, код класифікації доходів бюджету - 22030106, за рахунок бюджетних асигнувань.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови. У разі застосування судом частини третьої ст. 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя

Слов'янського міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко