Справа № 591/4830/16-а
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2017-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2017 р. Справа № 591/4830/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Перцової Т.С.

Суддів: Жигилія С.П. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області на постанову Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017р. по справі № 591/4830/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області , головного інспектора будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Воловика Віталія Миколайовича

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА

ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1, позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі по тексту - Управління ДАБІ у Сумській області, перший відповідач), головного інспектора будівельного нагляду Управління ДАБІ у Сумській області Воловика Віталія Миколайовича (далі по тексту - Воловик В.М., другий відповідач), в якому просив суд визнати протиправною та скасувати постанову інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Сумській області від 08.08.2016 року № 186 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 850 грн.

Постановою Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017 року по справі № 591/4830/16-а адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Поновлено строк на оскарження постанови головного інспектора будівельного нагляду Управління Державного архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Воловика Віталія Миколайовича від 08 серпня 2016 року №186 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 850 грн.

Визнано протиправною та скасовано постанову управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 08 серпня 2016 року №186 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 850 грн.

Перший відповідач, не погодившись із вказаною постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з'ясування обставин справи, порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції постанову Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017 року по справі № 591/4830/16-а скасувати, прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги стверджує, що позапланову перевірку по об'єкту «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, корпус 21 між вулицями Харківською, проспектом М. Лушпи та вул. Д. Коротченко» проведено на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553. Замовником ТОВ «Сервіс-Маркет», директором якого є позивач, 20.07.2017 року отримано направлення на проведення перевірки. З посиланням на ст.ст.4, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.04.2011 року № 466, п.4.2, п.4.18, п.6.2.1. Державних будівельних норм А.3.2.-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» стверджує про наявність у замовника ТОВ «Сервіс-Маркет» обов'язку влаштувати огородження будівельного майданчика, на якому розміщений вказаний об'єкт, що не було забезпечено позивачем по справі. Вказує, що відповідно до п.17 Порядку оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 примірник протоколу про адміністративне правопорушення, в якому зазначено дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, був направлений позивачеві рекомендованим листом, та отриманий позивачем 03.08.2016 року. Отже, позивач за 5 діб був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, клопотання про відкладення розгляду справи не подав, а тому другим відповідачем було розглянуто зазначену справу та винесено оскаржувану постанову № 186 від 08.08.2016 року за відсутності позивача. Пояснив, що відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 року накладення на суб'єкта містобудування штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє посадових осіб такого суб'єкта від адміністративної відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що 26 липня 2016 року другим відповідачем був складено акт № 404 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протокол № 404/1 про адміністративне правопорушення.

08 серпня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду Воловиком В.М. винесено постанову №186, якою визнано директора ТОВ «Сервіс-Маркет» ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 850 грн.

Не погодившись із вказаною постановою, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом про визнання її протиправною та скасування.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з необґрунтованості висновку відповідача про порушення позивачем ч.1 ст.96 КУпАП, а також з того, що відповідачем було порушено процедуру винесення оскаржуваної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову, з огляду на таке.

Матеріалами справи підтверджено, що відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 404/1 від 26.07.2015 року, яким констатовано, що замовники будівництва не забезпечили встановлення огородження будівельного майданчика (огородження частково відсутнє) відповідно до будівельних норм і правил, чим порушено пп.2.2.1, абз.2 пп.2.2.2 п.2 «Технічні вимоги» ДСТУ 23407-78 «Огорожі інвентарні будівельних майданчиків і учасників виробництва будівельно-монтажних робіт»; замовником будівництва не дотримано вимог п.12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення пп.2.2.1, абз.2 пп.2.2.2 п.2 «Технічні вимоги» ГОСТ 23407-78 «Огорожі інвентарні будівельних майданчиків і учасників виробництва будівельно-монтажних робіт», згідно з якими огорожі повинні бути збірно-розбірними з уніфікованими елементами, з'єднаннями та деталями кріплення, а також захисно-охоронних (з козирком чи без козирка) огорож територій будівельних майданчиків - 2,0 м. відповідно; п.12 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Так, за змістом оскаржуваної постанови, замовники будівництва не забезпечили встановлення огородження будівельного майданчика (огородження частково відсутнє) відповідно до будівельних норм і правил.

Частиною 1 статті 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення (в редакції, чинній на час винесення оскаржуваної постанови) встановлено, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Однак, колегія суддів вказує, що ГОСТ 23407-78 «Огорожі інвентарні будівельних майданчиків і учасників виробництва будівельно-монтажних робіт» втратив чинність з 01.01.2012 року згідно з наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30.12.2011 року № 450 «Про прийняття національних стандартів, розроблених методом перевидання (передруку) на заміну міждержавних стандартів ГОСТ), прийнятих до 1992 року».

Отже, позивач не може бути притягнутим до відповідальності за порушення нормативного акту, який втратив чинність.

Крім того, колегія суддів відмічає, що за визначенням п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року (далі по тексту - Порядок № 466, в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика є підготовчими роботами.

Відповідно до ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підготовчі роботи з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень замовник здійснює на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.

Виконання підготовчих робіт, у тому числі з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, може здійснюватися на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень без реєстрації зазначеної декларації або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно з ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином, правовою підставою для виконання підготовчих робіт є або зареєстрована декларація про початок виконання підготовчих робіт, або зареєстрована декларація про початок виконання будівельних робіт (для об'єктів, які належать до I - III категорій складності).

Як вказано в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 404 від 26.07.2016 року, замовником будівництва подано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 11.02.2015 року № СМ 77.

З акту перевірки № 404 від 26.07.2016 року вбачається, що другий відповідач дійшов висновку про порушення позивачем державних будівельних норм і правил, виходячи з того, що огородження частково відсутні, у зв'язку з чим другим відповідачем в акті перевірки зазначено, що замовником будівництва не забезпечено встановлення огородження будівельного майданчика.

Разом з тим, ані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані Порядком № 466, ані національним Державним стандартом Б В.2.8-43:2011 "Огородження інвентарні будівельних майданчиків та ділянок виконання будівельно-монтажних робіт. Технічні умови (ГОСТ 23407-78, MOD)", який набрав чинності замість ГОСТ 23407-78 «Огорожі інвентарні будівельних майданчиків і учасників виробництва будівельно-монтажних робіт», не встановленого строків, у які повинно бути завершено проведення підготовчих робіт, зокрема, встановлення огорож.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідач у складених ним за результатами перевірки документах не зробив посилання на нормативні акти, які б зобов'язували позивача в конкретний термін з моменту отримання декларації про початок виконання будівельних робіт виконати усі підготовчі роботи, а саме встановити огорожу навколо будівельного майданчика.

Таких посилань не містять ані заперечення на позов, ані апеляційна скарга.

Крім того, колегія суддів відмічає, що відповідно до акту перевірки № 404 від 26.07.2017 року, фактично будівельні роботи на об'єкті не ведуться, земельна ділянка вільна від забудови.

Враховуючи викладене, колегія суддів зауважує, що подання декларації про початок будівельних робіт не зобов'язує позивача розпочати підготовчі роботи, зокрема встановити огорожу, негайно після подачі декларації, тим більше за відсутності фактичного виконання будівельних робіт.

Щодо констатованого в оскаржуваній постанові порушення п.12 Порядку № 466, колегія суддів зазначає, що ані в акті перевірки, ані в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито, в чому саме полягає порушення вказаної норми, з яких фактичних обставин відповідач виходив, зробивши висновок про її порушення.

Так, згідно з п.12 Порядку № 466 інформація про зареєстровану декларацію (реєстраційний номер, дата видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який здійснював дії щодо реєстрації декларації і здійснює контроль за будівництвом об'єкта), виданий дозвіл (реєстраційний номер, дата видачі, найменування органу державного архітектурно-будівельного контролю, який видав дозвіл і здійснює контроль за будівництвом об'єкта), відомості про найменування об'єкта та його категорію складності, зображення об'єкта та його основні техніко-економічні показники, замовника, проектувальника, підрядників, осіб, відповідальних за здійснення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт з урахуванням внесених змін розміщуються на стенді завдовжки не менше ніж 1,5 метра і завширшки не менше ніж 1 метр, що встановлюється на будівельному майданчику в доступному для огляду місці (за винятком індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них).

Однак, ані з акту перевірки, ані з протоколу не вбачається, що саме з цих відомостей не було розміщено заявником на стенді на будівельному майданчику.

Крім того, колегія суддів відмічає, що відповідно до ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України (ч.2 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки об'єкта «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, корпус 21 між вулицями Харківською, проспектом М. Лушпи та вул. Д. Коротченко» проведено відповідачами на підставі звернення директора ТОВ «Сенс» Тітаренка К.Ю.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній дозвіл центрального органу виконавчої влади на проведення позапланової перевірки. Направлення на проведення перевірки не містить посилань на такий дозвіл.

Крім того, колегія суддів відмічає, що у скарзі директора ТОВ «Сенс» Титаренка К.Ю. не ставилось питання про відсутність огорожі навколо будівельного об'єкта, між тим, другим відповідачем здійснено перевірку з цього питання та відображено в акті перевірки порушення пп.2.2.1, абз.2 пп.2.2.2 п.2 «Технічні вимоги» ГОСТ 23407-78 «Огорожі інвентарні будівельних майданчиків і учасників виробництва будівельно-монтажних робіт», що суперечить положенням ч.2 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає, що відповідач при прийнятті оскаржуваної постанови від 08.08.2016 року № 186 про по справі про адміністративне правопорушення, якою на директора ТОВ «Сервіс-Маркет» ОСОБА_1 накладено штраф в розмірі 850 грн., діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Кодексом України про адміністративні правопорушення, необґрунтовано, без урахуванням всіх обставин, які мали значення для прийняття даного рішення, а відтак, позовні вимоги про скасування цієї постанови підлягають задоволенню.

Разом з тим, з приводу висновків суду першої інстанції про порушення відповідачами процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності колегія суддів зазначає наступне.

Згідно зі ст.244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема, головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

За приписами ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч.1 ст.257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Як встановлено пунктом 20 Порядку № 553, протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Як встановлено частиною 1 статті 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Згідно зі ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Наведені норми кореспондують з положеннями п.17 Порядку № 244, відповідно до яких справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Матеріалами справи підтверджено, що копію протоколу про адміністративне правопорушення від 26.07.2017 року № 404/1 та акт перевірки № 404 від 26.07.2016 року, було надіслано на адресу директора ТОВ «Сервіс-Маркет» ОСОБА_1 разом з супровідним листом від 28.07.2016 року № 40-1018/2560-16 (а.с.48).

Вказане поштове відправлення було отримане Товариством з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Маркет» 03.08.2017 року, про що свідчить наявна в матеріалах справи копія повідомлення про вручення поштового відправлення (зворотній бік а.с.48).

Слід відмітити, що як протокол про адміністративне правопорушення від 26.07.2017 року № 404/1, так і лист від 28.07.2016 року № 40-1018/2560-16 містять відомості про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - 08.08.2016 року о 10:00 год. у приміщенні Держархбудінспекції у Сумській області за адресою : м. Суми, вул. Шишкарівська, 9 (5 поверх).

Таким чином, позивач був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення за 5 діб, що підтверджується матеріалами справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів не може погодитися з висновком суду першої інстанції про те, що позивач не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, внаслідок чого порушено його право на захист.

Отже, є помилковим висновок суду першої інстанції про порушення відповідачами ст.277-2 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, за результатами якого була прийнята оскаржувана постанова № 186 від 08.08.2017 року.

Відповідно до ст.201 КАС України підставами для зміни постанови або ухвали суду першої інстанції є: 1) правильне по суті вирішення справи чи питання, але із помилковим застосуванням норм матеріального чи процесуального права; 2) вирішення не всіх позовних вимог або питань.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що постанова Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017 року по справі № 591/4830/16-а підлягає зміні шляхом виключення з мотивувальної частини постанови висновку суду першої інстанції про порушення відповідачами ст.277-2 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1

Керуючись ст.ст.41, 160, 167, 195, 196, 201, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області - задовольнити частково.

Постанову Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017р. по справі № 591/4830/16-а - змінити, виключивши з мотивувальної частини постанови висновок суду першої інстанції про порушення відповідачами ст.277-2 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1

В іншій частині постанову Зарічного районного суду м. Суми від 24.10.2017р. по справі № 591/4830/16-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Перцова Т.С.
Судді Жигилій С.П. Спаскін О.А.
Повний текст постанови виготовлений та підписаний 04.12.2017 р.