Справа № 800/522/17
Суддя: Заїка М.М.
Дата ухвалення: 2017-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

28 листопада 2017 року м. Київ справа № 800/522/17

Суддя Вищого адміністративного суду України Заїка М.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України про зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

27 лютого 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати Постанову Верховної Ради України від 29 березня 2016 року № 1041-VІІІ «Про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань» в частині визначення до складу комісії ОСОБА_3 та Розпорядження Кабінету Міністрів України від 01 червня 2016 року № 496-р «Про зміну складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань» в частині введення до складу ОСОБА_4, такими, що не відповідають вимогам Закону та підлягають скасуванню.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позов ОСОБА_1 в частині вимог до Верховної Ради України про скасування постанови від 29 березня 2016 року № 1041-VІІІ підлягає залишенню без розгляду, враховуючи наступне.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами першою та другою статті 99 вказаного Кодексу передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовки чи судового розгляду справи.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач просить скасувати постанову Верховної Ради України «Про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань», прийняту 29 березня 2016 року, однак до суду з позовом звернувся лише 27 лютого 2017 року, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого статтею 99 КАС України.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 не зазначив причин пропуску строку звернення до суду і не навів обґрунтування її поважності, то позовна заява в частині вимог до Верховної Ради України про скасування постанови від 29 березня 2016 року № 1041-VІІІ підлягає залишенню без розгляду.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 про скасування Розпорядження Кабінету Міністрів України від 01 червня 2016 року № 496-р «Про зміну складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань», то позов в цій частині підлягає поверненню з таких підстав.

У відповідності до частини першої статті 20 КАС України місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди), а також Вищий адміністративний суд України у випадках, встановлених цим Кодексом, вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції.

Згідно приписів частини четвертої статті 18 КАС України Вищому адміністративному суду України як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Також, згідно частини першої статті 171-1 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; актів Вищої ради правосуддя; дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя; рішень, дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Відповідно до частини п'ятої статті 171-1 КАС України Вищий адміністративний суд України за наслідками розгляду справи може: визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів незаконним повністю або в окремій його частині; визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправними, зобов'язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду правосуддя, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів вчинити певні дії.

Таким чином, нормами статей 18 та 171-1 КАС України визначено, що Вищий адміністративний суд України, як суд першої інстанції, наділений повноваженнями розглядати справи, в яких відповідачами можуть бути тільки суб'єкти владних повноважень, визначені цими статтями.

З наведеного слідує, що Вищий адміністративний суд України, як суд першої інстанції, позбавлений процесуальної можливості розглядати справи, в яких відповідачем є інший суб'єкт владних повноважень, відмінний від тих, що вказані в частині четвертій статті 18 та статті 171-1 КАС України.

З огляду на те, що позивач звернувся до Вищого адміністративного суду України, як до суду першої інстанції, з позовом до Кабінету Міністрів України, то такий спір не підсудний даному суду.

За правилом, встановленим пунктом 6 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо справа не підсудна цьому адміністративному суду.

З огляду на викладене, позовна заява ОСОБА_1 в частині вимог до Кабінету Міністрів України про скасування Розпорядження від 01 червня 2016 року № 496-р «Про зміну складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань» підлягає поверненню.

Керуючись статтями 18, 20, 99, 100, 108, 171-1 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Повернути ОСОБА_1 позовну заяву до Кабінету Міністрів України про скасування Розпорядження від 01 червня 2016 року № 496-р «Про зміну складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посад Директора Державного бюро розслідувань, його заступників, директорів територіальних органів та керівників підрозділів центрального апарату Державного бюро розслідувань».

Роз'яснити ОСОБА_1, що розгляд такої справи підсудний Окружному адміністративному суду міста Києва.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про скасування Постанови від 29 березня 2016 року № 1041-VІІІ «Про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань» залишити без розгляду.

Ухвала може бути переглянута Верховним Судом України у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Суддя

Вищого адміністративного

суду України М.М. Заїка