Справа № 711/4890/17
Суддя: Позарецька С. М.
Дата ухвалення: 2017-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 711/4890/17
Номер проваджегння 2-а/711/186/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2017 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Позарецької С.М.

при секретарі Семиволос І.М., Запорожець Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом (в подальшому уточнений) до інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 16.05.2017р. інспектором Деревянко Л.В. складено протокол про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 за порушення ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011р.

У протоколі від 16.05.2017р. зазначено, що розгляд справи відбудеться 05.06.2017р. ОСОБА_1 постанову у справі отримав лише 09.06.2017р. і дізнався, що розгляд справи відбувся не 05.06.17р., а 06.06.17р., чим було порушено його право на захист, право на особову участь у розгляді справи.

Вказує, що ОСОБА_1 було притягнуто до адмінвідповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП за самочинне будівництво.

Вважає дану постанову незаконною, оскільки позивач здійснив не будівництво капітальної споруди, на яке необхідно отримати дозвільні документи, а розмістив тимчасову споруду без ознак капітальності (навіс). На розміщення навісу не потрібні дозвільні документи у галузі будівництва.

Таким чином, просить суд, - визнати дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 щодо складання постанови №94 від 06.06.2017р. про адміністративне правопорушення про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 4250грн. за порушення ч.5 ст. 96 КУпАП, - незаконними; визнати постанову №94 від 06.06.17р. протиправною та скасувати її, а провадження по справі закрити.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з»явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

В судовому засіданні представник позивача адвокат ОСОБА_4 просив задовольнити уточнені позовні вимоги в повному обсязі.

В судове засідання відповідач головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 не з»явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

В судовому засіданні представник ДАБІ України за довіреністю ОСОБА_5 заперечувала проти позову та просила відмовити у його задоволенні, надано письмові заперечення.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_3 просив у задоволенні уточнених позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення за таких підстав:

статтею 244-6 КУпАП визначені повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, які мають право розглядати адміністративні справи та виносити постанови про адмінправопорушення.

Частиною 2 статті 19 Конституції України регламентовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до положення про Державну архітектурну будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 (в ред. станом на час виниклих правовідносин), Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади та здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

ОСОБА_6 встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, в т.ч. здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування у визначених законодавством випадках.

Відповідно до ст.ст. 36, 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» Порядку виконання будівельних робіт, затвердж. постановою КМУ від 13.04.2011р. №466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об»єктів, затвердж. постановою КМУ від 13.04.2011р. №461 встановлено декларативний принцип на отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об»єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності. При цьому, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації. Під замовником розуміється фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до постанови КМУ №466 від 13.04.2011р. «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», будівельні роботи роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після реєстрації відповідною інспекцією декларації про початок виконання будівельних робіт, щодо об»єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності.

Частиною 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 34 згаданого Закону передбачено про порушення якої зазначено у акті, приписі та постанові, визначені умови, за наявності яких можуть виконуватись будівельні роботи. Так, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (АБК) затверджений постановою КМУ від 23.05.11р. №553. Відповідно до п.2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Як передбачено п.7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, - необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; тощо.

Відповідно до ч.9 постанови КМУ від 23.05.2011р. №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» визначено, що посадові особи органів державного АБК під час здійснення державного АБК мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об»єкта та до об»єктів, що підлягають обов»язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов»язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил тощо.

Відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки від 16.05.2017р. №172-ПП на підставі наказу ДАБІ №976 та звернення гр. ОСОБА_3 від 20.04.2017р. головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 був направлений для здійснення позапланової перевірки забудови земельної ділянки за адресою: вул. Л.Українки, 13 в с. Мельники, Чорнобаївського району, Черкаської області. З даним направленням ОСОБА_1 повідомлено належним чином.

Абзацом 1 п. 9 зазначеного Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. В силу приписів п. 13 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При здійсненні перевірки, інспектором у присутності ОСОБА_1 був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 16.05.2017р., за яким встановлені порушення на земельній ділянці за вказаною адресою, яка належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, ним встановлено господарську споруду з розбірних матеріалів розміром, орієнтовно 15мх7м. Будівництво проведено на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого управлінням ДАБІ у Черкаській області 17.07.2015р. за №ЧК 13. Вказане будівництво проведено ним з відхиленням від будівельного паспорту, виданого відділом регіонального розвитку містобудування та архітектури Чорнобаївської райдержадміністрації 15.07.2017р. за №14, а саме: не витримана відстань від сусіднього житлового будинку до вказаної будівлі, замість 8м відстань становить 4м, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердж. постановою КМУ №466 від 13.04.2011р. (в ред. постанови КМУ №747 від 26.08.2015р.).

Даний акт вручено 16.05.2017р. під розписку ОСОБА_1, що вбачається з акту, а також ним зазначено, що зауважень щодо здійснення перевірки він немає.

Крім того, інспектором було винесено припис №81 від 16.05.2017р. (екземпляр якого отриманий ОСОБА_1О.) про приведення будівництва до вимог чинного законодавства, який на час розгляду справи не виконаний.

Також складено протокол про адмінправопорушення від 16.05.2017р. №95, який отримано ОСОБА_1 цього ж дня, про що свідчить його підпис. Крім того, визначена дата розгляду протоколу - 05.06.2017р., час та місце. Крім того, ОСОБА_1 надані письмові пояснення від 16.05.2017р., за якими він зазначив, що в 2016р. з відхиленням від будівельного паспорту ним встановлено тимчасовий навіс на підставі 4м від сусіднього житлового будинку. У заяві зазначив про можливість винесення постанови без його участі (присутності).

Відповідно до ч. 1 статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При здійсненні перевірки, окрім письмових пояснень, ОСОБА_1 були надані правовстановлюючі документи на земельну ділянку, повідомлення про початок будівельних робіт та інші документи.

Крім того, під час судового розгляду справи судом було досліджено будівельний паспорт, оформлений та виданий відділом регіонального розвитку містобудування та архітектури Чорнобаївської райдержадміністрації щодо будівництва господарської споруди в с. Мельники, вул. Л.Українки, 13.

Так, ОСОБА_1 було видано будівельний паспорт на будівництво господарської споруди. Як зазначено на схемі забудови земельної ділянки та пояснювальної записки до буд паспорту, йому було дозволено на власній земельній ділянці будівництво господарської будівлі, розмірами 15,10х7,30м, площа забудови складає 110,23кв.м., загальна площа складає 106кв.м. При цьому, будівля повинна була мати подушку як основу фундаменту та бетонну заливку. Матеріали стін та даху передбачалися з металопрофілю. Також, будівля мала бути збудована на відстані 6м від межі сусіднього домоволодіння. Згідно схеми забудови кінцева відстань між запроектованою будівлею позивача та існуючою будівлею сусіднього домоволодіння ОСОБА_3 мала становити 8м.

Під час перевірки було встановлено, що позивач порушив умови будівельного паспорту та збудував споруду на відстані орієнтовно 4 метри від межі. Крім того, наявна споруда фактично має площу 15х7кв.м., тобто 105кв.м., що не відповідає положенням п. 2 ст. 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за яким передбачено, що тимчасова споруда торгівельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту. Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Як зазначив, в судовому засіданні третя особа ОСОБА_3, діями ОСОБА_1 порушуються його права, як сусіднього землекористувача та власника домоволодіння, що стало підставою для його звернення до органів ДАБІ із скаргою.

Постановою №94 від 06.06.2017р. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП за порушення ч.1 п.1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011р. (в ред. постанови КМУ №747 від 26.08.2015р.), а також накладено адмінстягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250гн. 00коп. Вказану постанову ОСОБА_1 отримав 09.06.2017р., про що свідчить його підпис.

«Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» затверджений постановою КМУ від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови КМУ від

2.10.2013 №735 - в редакції, що діяла на час виниклих правовідносин) визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 22 Порядку передбачено положення щодо складання постанови про накладення штрафу.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, постанова про накладення на позивача стягнення у вигляді штрафу прийнята на підставі складеного під час державного архітектурно-будівельного контролю протоколу та матеріалів перевірки. На думку суду, відповідач діяв в межах та спосіб, що передбачені Конституцією та законодавством України. Доводи позивача та його представника, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної адміністративної справи.

Позовна заява подана до суду 19.06.2017р., тобто строки звернення до суду, передбачені статтю 99 КАС України та статтею 289 КУпАП, позивачем не порушені.

Що стосується позовних вимог про закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення, то відповідно до ст. 284 КУпАП вирішення питання про закриття провадження у справі по адміністративне правопорушення належить до компетенції органу, що приймав рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Така ж правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 21.07.2016 року №378/161/16-а.

За змістом Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980 року під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб'єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящим в ієрархії нормативно-правовим актам.

Суб'єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб'єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб'єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Таким чином, на думку суду, відсутні підстави вважати дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 щодо складання постанови №94 від 06.06.2017р. протиправними та визнавати вказану постанову незаконною. Відповідно відсутні й підстави для закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення, а тому у задоволенні уточнених позовних вимог слід відмовити в повному обсязі.

Судові витрати необхідно компенсувати за рахунок Державного бюджету України.

На підставі викладеного та, керуючись КУпАП, ст.ст. 2, 6, 69-82, 94,160-163, 267, 170 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про визнання дій протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Судові витрати компенсувати за рахунок Державного бюджету України.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання повного тексту постанови.

Головуючий: ОСОБА_7