Справа № 814/2147/16
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2017-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2017 р.м.ОдесаСправа № 814/2147/16

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.
Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Вербицької Н.В., Джабурія О.В.,

за участю секретаря Апексімова І.С.,

позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування постанови, припису, -

ВСТАНОВИВ:

20.10.2016р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування: постанови №96/1014-7120-16 від 06.10.2016р. про накладення на нього штрафу в сумі 130500грн. за вчинення правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»; припису №136 від 23.09.2016р. про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом приведення проектної документації на об'єкт будівництва відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства.

Постановою Миколаївського окружного адміністративного суду від 15.02.2017р. позов задоволений.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог закону, внаслідок чого просить постанову суду скасувати та прийняти нову про відмову у задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області була проведена позапланова перевірка об'єкту будівництва: капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по вул. Карпенко, 32 в м.Миколаєві.

Перевіркою встановлено, що розробником проектної документації вказаного об'єкту та відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, є ОСОБА_1 /а.с.16/

За результатами перевірки складений акт від 23.09.2016р., яким встановлено, що проектна документація вказаного об'єкту розроблена не в повному обсязі, з порушенням вимог п.1.4 ДБН В.2.6-14-95 «Покриття будинків і споруд», що є порушенням п.4.1 , абз.2 п.8.2 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

На підставі акту винесений припис №136 від 23.09.2016р., яким зобов'язано позивача усунути виявлені порушення в термін до 23.12.2016р. /а.с.15/

06.10.2016р. управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області винесена постанова №96/1014-7120-16 від 06.10.2016р., якою ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та на нього накладений штраф у сумі 130500грн. /а.с.13/

Не погоджуючись з вказаними постановою та приписом позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції посилався на те, відповідно до укладеного між сторонами договору про надання послуг з виконання проектно-кошторисної документації позивач повністю виконав повний обсяг робіт передбачений договором, а замовник - Департамент житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради прийняв їх без зауважень, тому відсутні підстави вважати порушення позивачем вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності.

Перевіривши матеріали справи судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 9 частини 7 цього Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення цієї перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис)

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (ст.20 Порядку № 553).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (ст.21 Порядку № 553).

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно зі статтею 22 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт від 03.06.2016р. відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд є ОСОБА_1 /а.с.105/

Між ФОП ОСОБА_1 та Департаментом житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради був укладений договір №1111 про надання послуг з авторського нагляду, згідно якого ФОП ОСОБА_1 повинен розробити проектно-кошторисну документацію по об'єкту «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1». Згідно п.1.3 договору послуги повинні надаватись в строгій відповідності з діючим в Україні будівельними нормами, державними стандартами та нормативами, архітектурними правилами, з дотриманням вимог та побажань замовника, які не суперечать ДБН А.2.2-3:2014. /а.с.20/

Додатками до цього договору є завдання на проектування, п.23 якого визначено, що заходи пожежної охорони даним проектом не передбачати (вогнезахист дерев'яних конструкцій буде виконаний по окремому проекту спеціалізованою проектною організацією). /а.с.19/

Відповідно до абз.2 п.8.2 ДБН А 2.2 -3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.

Згідно з п. 4.1 ДБН А 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил».

Відповідно до п.10 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 № 45, склад та зміст проектної документації об'єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.

Відповідно до п. 1.4 ДБН В.2.6-14-95 «Покриття будинків і споруд» покриття повинні бути вогнестійкими.

Відповідно до п.12 Порядку № 45, окремі розділи або частини проектної документації розробляються відповідними виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які мають такого сертифіката.

Титульний аркуш проекту підписується та скріплюється печаткою ГАПа(ГІПа). Окремі розділи або частини проектної документації підписуються виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат та/або виконавцями, які не мають такого сертифіката, але є безпосередніми розробниками цих розділів або частин проектної документації.

Згідно з п. 11.3 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів №45 від 16.05.2011 визначено, що замовник та генпроектувальник (проектувальник) можуть прийняти обґрунтоване узгоджене рішення щодо зміни кількості стадій та стадійності проектування.

Замовник, у відповідності до наведених норм визначив в п.23 Завдання межі зобов'язання позивача та визнав за доцільне доручити розробку проекту з вогнезахисту спеціалізованій проектній організації, оскільки ОСОБА_1 не має ліцензії на виконання даної розробки.

Таким чином, позивач виконав проектну документацію відповідно до вимог договору та завданню на проектування.

09.10.2015 року позивач відповідно до акту здачі-приймання проекто-кошторисної документації передав замовнику проектно-кошторисну документацію згідно з завданням на проектування, у відповідності до якого, надана проектно-кошторисна документація задовольняє умовам договору та належним чином оформлена. /а.с.243/

При цьому, на виконання вимог законодавства щодо виконання проектної документації у повному обсязі з урахуванням всіх вимог, позивачем при виготовленні проектної документації було замовлено виготовлення розділу - вогнезахист дерев'яних конструкцій покрівлі, у фізичної особи-підприємця ОСОБА_3, що підтверджується виконаним робочим проектом щодо вогнезахисту дерев'яних конструкцій покрівлі, договором №330.15 від 05.02.2015 року, накладною, актом здачі-прийняття робіт по розробці проектів вогнезахисту кровляних конструкцій покрівель житлових будинків від 05.01.2016 року. /а.с.69-89, 242,244/

Отже, оскільки ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_3 в повному обсязі виконано розробку проектно-кошторисної документації з урахуванням вогнезахисту дерев'яних конструкцій по об'єкту «Капітальний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку по АДРЕСА_1», тому суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку щодо відповідності розробки проектних робіт вимогам законодавства.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального закону та вирішив справу по суті правильно, тому постанова суду першої інстанції в порядку ст.200 КАС України підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга залишенню без задоволення.

Керуючись, ст.ст. 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області залишити без задоволення, а постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий: А.В. Крусян

Суддя: Н.В. Вербицька

Суддя: О.В. Джабурія