Справа № 805/1729/14
Суддя: Арабей Тетяна Георгіївна
Дата ухвалення: 2017-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Галатіна О.О.
Суддя-доповідач - ОСОБА_1
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2017 року справа №805/1729/14

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі суддів: Арабей Т.Г., Геращенка І.В., Міронової Г.М., за участю секретаря судового засідання Святодух О.Б., представника другого відповідача ОСОБА_2, діючої за довіреністю, розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "М'ясний Ал'янс" на ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року про відмову у задоволені клопотання про зміну способу та порядку виконання судового рішення та про відмову у задоволені клопотання про заміну сторони виконавчого провадження у справі № 805/1729/14 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "М'ясний Ал'янс" до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Донецьку Міжрегіонального Головного управління Державної фіскальної служби, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м.Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобовязання вчинити певні дії та стягнення бюджетного відшкодування з ПДВ, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мясний Алянс» звернулось до суду з позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень від 18 жовтня 2013 року за №/10404/10/40-20, №/10401/10/40-10, №/10403/10/40-20, зобовязання вчинити певні дії та стягнення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість по декларації за серпень 2013року в розмірі 11 277 619грн. шляхом перерахування на розрахунковий рахунок позивача (а.с. 3-9 т.1).

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2016 року позовні вимоги задоволені частково. Визнано недійсним та скасовано податкове повідомлення рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС від 18 жовтня 2013року за №/10404/10/40-20, в частині зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за серпень 2013року у розмірі 8 811 979грн. та нарахування штрафних санкцій в розмірі 4 405 989,50грн. Визнано недійсним та скасоване податкове повідомлення рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС від 18 жовтня 2013року за №/10401/10/40-10, яким відмовлено у наданні бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 1 195 299грн. Визнано недійсним та скасовано податкове повідомлення рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС від 18 жовтня 2013року за №/10403/10/40-20 в частині зменшення розміру відємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 1 306 801грн. Зобовязано Державну податкову інспекцію у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві скласти та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві) висновок про суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню ТОВ Мясний Алянс () за серпень 2013року. В іншій частині позовних вимог відмовлено (а.с. 195-203 т. 3).

Ухвалою Донецького апеляційного адміністративного суду від 17 січня 2017 року апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві залишено без задоволення. Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2016 року залишено без змін (а.с. 59-65 т.4).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12 липня 2017 року видано Товариству дублікат виконавчого листа (а.с. 21-22 т.5).

30 серпня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Мясний Алянс» звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із заявою про зміну способу та порядку виконання судового рішення від 07 вересня 2016 року у справі № 805/1729/14 (а.с. 76-79 т. 5).

Цього ж, 30 серпня 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Мясний Алянс» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження (а.с. 59-62 т.5)

В обґрунтування вказаних заяв заявник посилається на положення Постанови № 26 Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року, якою затверджено «Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість» відповідно до якого з 01 квітня 2017 року бюджетне відшкодування податку на додану вартість здійснюється органами казначейства на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, без надання висновків контролюючих органів.

Заявник вказує, що такий порядок бюджетного відшкодування відмінний від того, що встановлений в постанові суду від 07 вересня 2016 року. На підставі зазначеного просить змінити спосіб і порядок виконання постанови Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2017 року по справі №805/1729/14 в частині зобовязання Державної податкової інспекції у у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві скласти та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві) висновок про суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню ТОВ Мясний Алянс () за серпень 2013року на: «Зобовязати Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві внести дані щодо суми податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню ТОВ Мясний Алянс () за серпень 2013 року до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

При цьому, у звязку із змінами в Податковому кодексі України щодо процедури бюджетного відшкодування податку на додану вартість боржник ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві втратило право здійснювати адміністрування відшкодування податку на додану вартість, яке отримав вищестоящий орган, а саме Головне управління ДФС у м. Києві.

Ухвалами Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року відмовлено у задоволені вищевказаних заяв (а.с. 105-106, 107-108 т. 5).

Не погодившись з судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «М'ясний Ал'янс» подало апеляційні скарги, в якій просить скасувати ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року про відмову у задоволені заяви про заміну сторони виконавчого провадження та про відмову у зміні способу та порядку виконання судового рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги Товариством зазначено, що примусове виконання виконавчого листа по даній справі можливо лише шляхом зобовязання Головне управління ДФС у м. Києві внести дані щодо суми податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню товариству за серпень 2013 року до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодуванням податку на додану вартість.

При цьому, апелянт просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції про відмову у задоволені заяви про заміну сторони виконавчого провадження, оскільки вважає, що у звязку із змінами в Податковому кодексі України щодо процедури бюджетного відшкодування податку на додану вартість боржник ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві втратило право здійснювати адміністрування відшкодування податку на додану вартість, яке отримав вищестоящий орган, а саме Головне управління ДФС у м. Києві, відтак, первинний відповідач у справі має бути замінений на вищестоящий орган на підставі положень ст. 55 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 114-117, 121-125 т. 5).

Представник другого відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційних скарг, наголошувала на тому, що спірні ухвали суду першої інстанції прийняті з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Представник позивача, першого, третього та четвертого відповідачів в судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином.

16 листопада 2017 року від Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві до канцелярії суду надійшли заперечення на апеляційні скарги разом із клопотанням про розгляд справи за відсутності представника управління.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника другого відповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційних скаргах залишити без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін, з наступних підстав.

Поняття способів захисту прав, свобод та інтересів особи в адміністративному судочинстві охоплюється визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цих прав, свобод та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Стаття 263 КАС містить не тільки механізм процесуальної процедури розгляду питань зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, а й підстави для розгляду цих питань. Оскільки ці підстави є матеріально-правовими, то їх слід розглядати у сукупності з положеннями статей 105 та 162 КАС, які визначають зміст способів захисту порушеного права в адміністративному судочинстві.

Згідно з частиною четвертою статті 105 КАС адміністративний позов може містити як вимоги про зобовязання відповідачасубєкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії, так і стягнення з відповідачасубєкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю.

За правилами частин першої, другої статті 162 КАС у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про: 1) визнання протиправними рішення субєкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення; 2) зобовязання відповідача вчинити певні дії; 3) зобовязання відповідача утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача коштів; 5) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності обєднання громадян; 6) примусовий розпуск (ліквідацію) обєднання громадян; 7) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 8) визнання наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Стаття 124 Конституції України та стаття 14 КАС встановлюють, що судові рішення, зокрема постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обовязковими до виконання на всій території України. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ч.1 ст.263 КАС України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у встановлені раніше порядок і спосіб. Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

Підставою для застосування правил вказаної статті Кодексу є обставини, що перешкоджають належними чином виконати судове рішення в адміністративній справі ускладнюють його виконання або роблять це неможливим.

Зі змісту наведеної норми встановлено, що суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів, може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, не змінюючи при цьому його змісту.

В даному випадку заявник фактично просить суд змінити зміст резолютивної частини

Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2016 року, що не відповідає змісту резолютивної частини, оскільки права позивача були захищені шляхом, зокрема, зобовязання Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві скласти та подати до Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (Управління Державної казначейської служби у Шевченківському районі у м. Києві) висновок про суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню ТОВ Мясний Алянс () за серпень 2013року, а не шляхом зобовязання Головного управління ДФС у м. Києві внести дані щодо суми податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню товариству за серпень 2013 року до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодуванням податку на додану вартість.

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що такі вимоги не були розглянуті судом першої інстанції, а зміна порядку та способу виконання судового рішення на вказаний товариством в своїй заяві спосіб тягне за собою зміну постанови по суті, вихід за межі позовних вимог та вирішення питання, яке не було предметом розгляду у цій справі.

При цьому, суд не бере уваги на посилання заявника та апелянта на неможливість виконання рішення зобовязального характеру, оскільки постанова, на підставі якої видано виконавчий лист набрала законної сили та є обовязковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, відповідно до положень ч. 1 ст. 255 КАС України.

З огляду на встановлені обставини справи, наведені норми процесуального закону, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про встановлення способу та порядку виконання судового рішення, в звязку з чим підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду відсутні.

Щодо спірної ухвали про заміну сторони виконавчого провадження у даній справі, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Заміна сторін в площені виконання рішення суду може проводитись на стадії примусового виконання, тобто наявності виконавчого провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мясний Ал`янс» звертається до суду із заявою про заміну сторони у справі на його правонаступника на підставі положень ст. 55 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд апеляційної інстанції вважає помилковим висновок заявника/апелянта про необхідність застосування до спірних правовідносин положень ст. 55 КАС України, з огляду на наступне.

Процесуальне правонаступництво це перехід процесуальних прав і обовязків сторони у справі до іншої особи у звязку з вибуттям особи зі складу спірного матеріального правовідношення.

Загальною ознакою способу набуття права власності є правонаступництво, тобто перехід прав та обовязків від однієї особи до іншої.

Статтею 33 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» визначено, що юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам - правонаступникам у результаті злиття, приєднання, поділу, перетворення (реорганізації) або в результаті ліквідації за рішенням, прийнятим засновниками (учасниками) юридичної особи або уповноваженим ними органом, за судовим рішенням або за рішенням державних органів, прийнятим у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов'язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що процедура ліквідації передбачає значний обсяг певних дій, і, відповідно до ч. 2 ст. 104 Цивільного кодексу України, юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Як вбачається з даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державна податкова інспекція у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві () не перебуває в процесі припинення або ліквідації (а.с. 104 т. 4).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відсутність підстав публічного правонаступництва у межах спірних правовідносин доводить неможливість його здійснення. Під публічним правонаступництвом слід розуміти повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного субєкта владних повноважень (субєкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного субєкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції; це вступ у чинні адміністративно правові відносини нового субєкта владних повноважень (субєкта публічної адміністрації) на місце субєкта, що або припинив своє існування або повністю чи частково позбувся адміністративної компетенції.

Отже, матеріалами справи спростовується той факт, що Головне управління ДФС у м. Києві є правонаступником боргових зобовязань Державної податкової інспекції у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Крім того, суд зазначає наступне.

Статтею 55 КАС України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії адміністративного процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов'язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов'язкові для особи, яку він замінив.

Тобто, замінити сторону чи третю особу у відносинах, щодо яких виник спір, можливо під час розгляду справи у суді першої інстанції, суді апеляційної інстанції, суді касаційної інстанції, під час перегляду справи за винятковими чи ново виявленими обставинами. Правонаступництво допускається і на стадії виконання судового рішення в адміністративній справі в межах виконавчого провадження.

Згідно ч. 1 ст. 254 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд може замінити сторону викового провадження її правонаступником.

Таким чином, заміна сторони у виконавчому провадженні на підставі положень ст. 55 КАС України можливе лише під час розгляду справи по суті, а розгляд даної справи по суті закінчився набранням законної сили постановою суду першої інстанції від 07 вересня 2016 року.

Згідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування рішення є порушення судом норм матеріального чи процесуального права.

Доводи апеляційних скарг не дають підстав для висновку про те, що при розгляді справи судом першої інстанції було допущено неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Приймаючи викладене до уваги суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та спірні ухвали з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст. 195, 196, 199, 200, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "М'ясний Ал'янс" на ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року про відмову у задоволені клопотання про зміну способу та порядку виконання судового рішення та про відмову у задоволені клопотання про заміну сторони виконавчого провадження у справі № 805/1729/14 залишити без задоволення.

Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року про відмову у задоволені клопотання про зміну способу та порядку виконання судового рішення у справі № 805/1729/14 залишити без змін.

Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року про відмову у задоволені клопотання про заміну сторони виконавчого провадження у справі № 805/1729/14 залишити без змін.

Вступну та резолютивну частини ухвали прийнято в нарадчій кімнаті та проголошено в судовому засіданні 29 листопада 2017 року.

Повний текст ухвали виготовлено 04 грудня 2017 року.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, а в разі складення в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення в повному обсязі.

Судді Т.Г.Арабей

ОСОБА_3

ОСОБА_4