Справа № 404/7423/16-а
Суддя: Бершадська О. В.
Дата ухвалення: 2017-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/7423/16-а
Номер провадження 2-а/404/118/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2017 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В.

за участі секретаря - Муравйової С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Кіровоградській області ОСОБА_2, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2016 року позивачка звернулась в суд із позовом, яким просить визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Кіровоградській області складену ОСОБА_2 за №264/2016-Кд від 04 листопада 2016 року про накладення на неї адміністративного штрафу за ч.5 ст. 96 КУпАП в розмірі 4760,00 грн.

Вимоги мотивує тим, що є власником будинку за адресою: м. Кропивницький, вул. Тімірязєва, 37/19. Даний будинок є архітектурною пам»яткою, частина будинку стала непридатною для проживання, знаходилася у аварійному стані, протікав дах, валилися стіни, фундамент розвалювався. В 2010 році звернулася до регіональної служби охорони і реставрації пам»яток містобудування та архітектури. 11 листопада 2010 року було складено акт технічного стану будівлі за вище вказаною адресою, яким встановлено розробити проектно-кошторисну документацію та проведення відновлювальних робіт по підсиленню фундаментів, зовнішніх та внутрішніх стін, дахового перекриття та оздоблення приміщень відповідно нормативного законодавства з пристосуванням до сучасних вимог використання .

В 2010 році відбулися роботи з реконструкції житлового будинку та реконструкції сараю під гараж. Звернувшись в інвентар бюро маючи намір узаконити дане будівництво, на що отримала відповідь про необхідність добудувати все до кінця, а потім буде все документально узаконено. Роботи були розпочаті та на даний час не завершені. 31.11.2016 року відбулася перевірка за вище вказаною адресою, на підставі перевірки складено головним інспектором Інспекції державного архітектурно-будівельного контрою та нагляду за проведення перевірок Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_2 відносно неї постанову № 264/2016-Кд від 31.11.2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Вважає, що постанова не відповідає вимогам КУпАП. Відповідачем не взято до уваги, що Закон України " Про регулювання містобудівної діяльності" в редакції, яка передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт, а саме подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України, у зазначеній декларації набув чинності 19.05.2011 року. Роботи розпочато нею в 2010 році, а тому відповідачем застосовано зворотну дію закону, що є незаконно та не припустимо, так як цього часу (на момент виконання будівельних робіт) діяв, закон у редакції від 14.10.1994 року зі змінами та доповненнями, який не передбачав відповідальності за не повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Порушення, вказані у постанові від 4 листопада 2016 року не відповідають дійсності, а саме постанова є необгрунтованою і складеною з грубими порушеннями чинного законодавства.

В судовому засіданні представник позивача вимоги підтримала, на їх обґрунтування послалась на обставини викладені в позовній заяві.

Відповідач -Головний інспектор Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Кіровоградській області ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи повідомлявся, через канцелярію суду, подав письмові заперечення, згідно яких вимоги не визнав, у їх задоволенні просив відмовити. Вказав, що правопорушення у сфері містобудівної діяльності є триваючими , тобто пов'язані з тривалим, неперервним невиконанням обов'язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво будинків або споруд тощо), припиняються або виконанням регламентованих обов'язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом усього часу. Вважає, що викладені в позові твердження не можуть вважатись обґрунтованими та такими, що відповідають нормам чинного законодавства України, а звідси не являються тією обставиною та доказом, що підтверджує неправомірність дій Держархбудінспекції та скасуванню постанови №264/2016-Кд від 04.11.2016 року (а.с. 49-50).

В судовому засіданні другий відповідач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України, залучений до участі в справі ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02.03.2017 року, його представник вимоги не визнав, у їх задоволенні також просив відмовити (а.с. 92-93).

Свідки ОСОБА_3, ОСОБА_4 в суді зазначили, що ОСОБА_1 саме в 2010 році було розпочато роботи з реконструкції житлового будинку по вул. Тімірязєва, 37/19 в м. Кропивницькому, в якому вона проживає.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, свідків, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником домоволодіння з надвірними будівлями, що по вул. Тимірязєва, 37/19 в м. Кропивницькому (а.с. 104-111).

Згідно акта щодо стану будівлі по вул. Калініна, 19 (Тимірязєва, 37/19) у м. Кіровограді памятки архітектури Житловий будинок, кін. 19 ст., затвердженого 15 листопада 2010 року начальником регіональної служби охорони і реставрації памяток містобудування та архітектури ОСОБА_5 здійснено на підставі листа громадянки ОСОБА_1 від 10.11.2010 року обстеження технічного стану будівлі. Висновки: згідно критерій методичних рекомендацій Нормативні документи з питань обстежень, паспортизації, безпечної та надійної експлуатації будівель і споруд, затверджених спільних наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України та Держнаглядохоронпраці України від 27 листопада 1997 року за №32/288, памятка архітектури, будівля за адресою: вул. Калініна, 19 (Тимірязєва, 37/19), м. Кіровоград, класифікується за ступенем капітальності- споруда з невогнестійкими стінами та перекриттям, що відноситься до IV ступеню нестійкості; має загальний технічний стан непридатний до нормальної експлуатації (стан будівлі ІІІ). Для усунення недоліків будівлі, які виникли у наслідок недбалого використання приміщень кв. №9 необхідно: розробити проектно-кошторисну документацію на проведення відновлювальних робіт по підсиленню фундаментів, зовнішніх та внутрішніх стін, дахового перекритті та оздоблення приміщень відповідно до нормативного законодавства з пристосуванням до сучасних вимог використання; провести комплексні відновлювальні роботи будівля памятки архітектури, у відповідності розробленої проектно-кошторисної документації з використанням сучасних будівельних матеріалів (а.с. 10-15).

27 жовтня 2016 року за вих. №1162 начальником управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_6 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю направлено головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_2, головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_7 для здійснення позапланової перевірки на обєкті: Дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: м. Кропивницький, вул. Т. Карпи, 37/19 на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976. Скарга гр. ОСОБА_8 від 03.10.2016 року №К-205. Строк дії направлення з 28 жовтня по 03 листопада 2016 року (а.с. 52).

На підставі Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, органом, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є Держархбудінспекція. Пунктом 3 вказаного Положення передбачено, що основними завданнями Держархбудінспекції є здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил. Для цього, відповідно до покладених завдань, Держархбудінспекція проводить у встановленому порядку перевірки дотримання норм чинного законодавства у сфері містобудування (п.п.9 п. 4 Положення). Виходячи з п. 7 Положення Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи. Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України „Щодо діяльності Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області" від 31.10.2014 № 361, Управління забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утвореного як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, покладених на нього Положенням про Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, затвердженого наказом № 992 від 08.09.2015, на території Кіровоградської області. Так, на адресу Управління 03.10.2016 року надійшла заява ОСОБА_8 щодо порушення вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт ОСОБА_1 за адресою: м. Кропивницький, вул. Т. Карпи (Тимірязєва), 37/19 (а.с. 51).

На виконання п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку фактів викладених у зверненні. Під час проведення перевірки, яка здійснювалась у присутності ОСОБА_1, встановлено факт виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції житлового будинку за рахунок влаштування нових зовнішніх стін по периметру житлового будинку та реконструкція сарая під гараж, без повідомлення про початок виконання таких робіт, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с. 53).

Пунктом 1 ч. 1 вказаної статті передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. За результатами проведеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_2 складено акт № 1055/2016-Кд та протокол № 260/2016-Кд від 31.10.2016 року (а.с.53, 54).

Постановою №264/2016-Кд від 04 листопада 2016 року визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 760,00 грн (а.с. 55).

Відповідно до ст.58 Конституції України, ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Статтею 8 КУпАП, в редакції чинній на момент винесення оскаржуваної постанови, встановлено, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Як вказано Конституційним судом України у Рішенні від 09.02.1999р. № 1-рп/99 дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Відповідно до ч.5 ст.96 КУпАП, виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частина 5 ст.96 КУпАП викладена в даній редакції Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності та вдосконалення державного регулювання у сфері містобудівної діяльності» від 22.12.2011 року №4220-VI, який набрав чинності дня, наступного за днем його опублікування, а саме 19.01.2012 року.

З пояснень ОСОБА_1, наданих при проведенні перевірки, змісту позовної заяви та показів свідків вбачається, що в 2010 році відбулися роботи з реконструкції житлового будинку та сараю під гараж.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року №687-XIV, в редакції чинній на час початку проведення позивачем реконструкції у 2010 році, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів у порядку, визначеному статтею 24 Закону України «Про планування і забудову територій».

Згідно з ст.24 Закону України «Про планування і забудову територій» від 20.04.2000 року №1699-III, чинний на час початку проведення позивачем реконструкції у 2010 році, право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням та відповідно до містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, встановлених згідно з вимогами цього Закону. Замовник, що має намір забудови належної йому на праві власності або користуванні земельної ділянки, або уповноважена ним особа звертається до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування із заявою (клопотанням) щодо намірів забудови земельної ділянки, в якій зазначаються призначення будівлі, споруди та орієнтовні характеристики забудови. До заяви (клопотання) можуть бути додані передпроектні роботи.

Статтею 28 Закону України «Про планування і забудову територій» від 20.04.2000 року №1699-III, проектна документація на будівництво об'єктів містобудування розробляється згідно з вихідними даними на проектування з дотриманням вимог державних стандартів, норм і правил, регіональних і місцевих правил забудови та затверджується замовником в установленому законом порядку. Порядок розроблення, погодження і затвердження проектної документації на будівництво об'єктів містобудування встановлюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань архітектури та містобудування.

Відповідно до положень ст.29 Закону України «Про планування і забудову територій» від 20.04.2000 року №1699-III, право замовника та підрядника на виконання підготовчих (якщо підготовчі роботи не були виконані раніше відповідно до дозволу на виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт засвідчується дозволом на виконання будівельних робіт.

Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у наданні дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та скасування (анулювання) дозволу на виконання будівельних робіт і порядок ведення реєстру виданих та скасованих (анульованих) дозволів на виконання будівельних робіт затверджуються Кабінетом Міністрів України

Здійснення будівельних робіт на об'єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом (ч.17 ст.29).

Як встановлено з оскаржуваної постанови, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року.

Так, пунктом 1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI, який набрав чинності з 13.03.2011 року, встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу (далі - інспекції державного архітектурно-будівельного контролю) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Згідно з абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку обєктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

На підставі системного аналізу вказаних законодавчих положень та обставин справи, суд приходить до висновку, що на початок проведення позивачем реконструкції (2010 рік) правові та організаційні основи планування, забудови та іншого використання територій встановлювались Законом України «Про планування і забудову територій», тоді як положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року, зокрема статті 34, та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт не діяли, а тому відсутність правовстановлюючих документів на будівництво, а саме: повідомлення про початок будівельних робіт, як зазначено відповідачем в оскаржуваній постанові, не може ставитись у вину позивачеві відповідно до принципу незворотності дії закону в часі.

Крім того, відповідно до положень ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

При цьому, КУпАП не дає точного визначення поняття триваючого правопорушення і не розкриває його змісту, більше того, не надано у Кодексі й переліку триваючих правопорушень.

В свою чергу, у листі від 17.07.2007 року № 22-14-493 Міністерство юстиції України повідомляє про те, що діючий Кодекс України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) не містить визначення понять «разового» і «тривалого» правопорушення, водночас, триваючими визнаються правопорушення, які, розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов'язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов'язок, або виконує його не повністю або неналежним чином.

Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків. Триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок, а стягнення за такі адміністративні правопорушення може бути накладено в строк не пізніше ніж через два місяці з дня його виявлення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що про правопорушення допущене ОСОБА_9 відповідачу повідомлено у жовтні 2016 році, реконструкцію завершено в 2010 році, що унеможливлює притягнення особи до адміністративної відповідальності поза межами встановленого строку, визначеного ст.38 КУпАП.

Відповідач належних та допустимих доказів вчинення позивачем правопорушення, яке тривало протягом двох місяців до дня винесення спірної постанови до суду не надав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч.1 ст.86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, при винесені оскаржуваної постанови відповідачем не дотримано вимог ст.280 КУпАП: в частині опису обставин, встановлених при розгляді справи по справі про адміністративне правопорушення зазначено «виконані будівельні роботи з реконструкції», що є стадією завершальною, проте у диспозиції ч.5 ст.96 КУпАП передбачено «виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт», що є стадією триваючою.

Порушено ч.1 ст.8 та ч.1 ст.38 КУпАП, оскільки на час початку будівництва не існувало норми закону, яка б встановлювала відповідальність за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а час між закінченням будівництва та винесенням постанови по справі про адміністративне правопорушення №264/2016-Кд становить понад три роки.

Суд на підставі наявних матеріалів прийшов до висновку про недоведеність вини позивача, а відтак, вважає за необхідне, визнати протиправною та скасувати постанову №264/2016-Кд від 04 листопада 2016 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 4 760 грн. 00 коп. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст.10-11,71, 160-163,171-2 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Кіровоградській області ОСОБА_2 №264/2016-Кд від 04 листопада 2016 року про накладення адміністративного штрафу за ч.5 ст. 96 КупАП на ОСОБА_1 в розмірі - 4 760 грн. 00 коп.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_10