Справа № 686/17253/17
Суддя: Мороз В. О.
Дата ухвалення: 2017-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2017 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючої судді Мороз В.О.,

за участю секретаря Козельської Г.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у м. Хмельницькому справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області про поновлення строку, скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, закриття провадження,-

встановив :

06 вересня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Державної архітектурно будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області про поновлення строку, скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП, згідно якої на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 6800 грн., за те, що під час позапланової перевірки забудовник - гр. ОСОБА_1, або уповноважена особа, не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва з реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1 Хмельницького району Хмельницької області. Просить також закрити провадження.

Свої вимоги мотивує тим, що відповідач направив їй лист від 28.11.2016р. № 1022-3/3832-16 про необхідність бути присутньою 01.12.16р. о 10 год. 00 хв. на об'єкті будівництва, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, село Рижулинці, АДРЕСА_1, для проведення позапланової перевірки. Пізніше вона отримала лист від відповідача, в якому містився припис від 02.12.2016р. про допуск до 12.12.2016р. посадових осіб відповідача до об'єкта будівництва, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки; акт від 02.12.2016р. та протокол про адміністративне правопорушення від 02.12.2016р. Вказує, що 01.12.2016р. або у будь - який інший день посадові особи управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Хмельницькому не приходили до неї на об'єкт будівництва, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки. В зв'язку з цим, в протоколі про адміністративне правопорушення від 02.12.2016р., постанові від 13.12.2016р. безпідставно вказано, що вона не допустила посадових осіб до проведення перевірки на об'єкті по АДРЕСА_1. Також, зазначає, що 13.12.2016р. вона з'явилась до інспектора управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Хмельницькій області, проте його не було на робочому місці, тому вона пішла у своїх справах. Пізніше, того ж дня, їй зателефонував інспектор та сказав з'явитися до нього. Вона знову прийшла в інспекцію. Вказує, що її справу не розглядали, навіть не надали можливості надати пояснення з приводу притягнення до адміністративної відповідальності, а лише дали підписати якийсь документ, примірник якого їй не надали. Про наявність постанови від 13.12.2016р. їй стало відомо з постанови про арешт майна боржника від 04.07.2017р. Після цього вона одразу звернулась до відповідача із заявою про надання копії постанови від 13.12.2016р., яку отримала лише 29.08.2017р., в зв'язку з чим, просить визнати вказані обставини поважними причинами пропуску строку оскарження постанови від 13.12.2016 р.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з'явилися, представник позивача направила суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити з підстав наведених у позові.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, направив суду заяву про розгляд справи без участі представника, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід задовольнити частково, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 22.11.2016 р. ОСОБА_1 подала до Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області повідомлення про початок виконання будівельних робіт за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, село Рижулинці, вулиця АДРЕСА_1.

28.11.2016 р. відповідачем був направлений лист позивачу, згідно якого повідомляли, що розпочато проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, село Рижулинці, вулиця АДРЕСА_1. У зв'язку з чим просили бути присутніми під час проведення перевірки 01.12.2016 р. на 10.00 год. на об'єкті будівництва, маючи при собі правовстановлюючі та дозвільні документи.

Відомостей про те, що означений лист ОСОБА_1 отримала, матеріали справи не містять.

Із направлення для проведення перевірки від 25.11.2016 р. вбачається, що головний інспектор будівельного нагляду ОСОБА_2 направляється на здійснення позапланової перевірки на об'єкті за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, АДРЕСА_1 щодо перевірки достовірності даних поданих до повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

За результатами позапланової перевірки відповідачем був складений акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва від 02.12.2016 р. на підставі того, що позивач не допустила посадових осіб до об'єкта (в акті розписався лише інспектор), складено припис від 02.12.2016 р. про усунення порушень, а саме вимагали допустити до 12.12.2016 року посадових осіб на об'єкт та надати документи.

Також, 02.12.2016 р. (незважаючи, що припис щодо усунення порушень до 12.12.16 р.) було складено протокол про адміністративне правопорушення (анкетні дані ОСОБА_1 не встановлені), згідно якого відповідачем під час позапланової перевірки виявлено порушення, що ОСОБА_1 не допустила посадових осіб до об'єкта. Зазначено у протоколі, що розгляд справи відбудеться 13.12.2016 р. о 15.00 год.

Зазначені вище акт, припис та протокол направлено на адресу позивача 02.02.2016 р., які позивач отримала 07.12.2016 р.

А 13.12.2016 року постановою №320 у справі про адміністративне правопорушення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області ОСОБА_2 позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень за те, під час позапланової перевірки забудовник - гр. ОСОБА_1, або уповноважена особа, не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва з реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1 Хмельницького району Хмельницької області.

Так, відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Згідно зі ст. ст. 69, 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Норми ст. 7 КУпАП вказують на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

По своєму призначенню адміністративний протокол є процесуальним документом, який з припущенням свідчить про вчинення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, проступку.

Правильність та точність складання адміністративного протоколу впливає на набування ним доказової сили, однак, виходячи з приписів статті 251 КУпАП, наявність протоколу не є достатньою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд виходить з того, що при вирішені питання про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення адміністративний протокол розглядається як доказ у сукупності з іншими доказами (поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, свідків, висновками експерта, речовими докази, фотоматеріали, т. і.).

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 256 КУпАП в протоколі про притягнення про адміністративне правопорушення наряду з іншими відомостями зазначаються пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протокол має бути підписаний такою особою, у разі відмови від підписання протоколу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання та такій особі при складенні протоколу роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановив наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експ речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису. використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, та іншими документами.

Згідно ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, орган (посадова особа), яка винесла постанову зобов'язана повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити наявні в справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого - прийняти мотивоване, законне рішення.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до ч.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з частинами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Отже, вищезазначений Порядок чітко визначає, що проведення позапланової перевірки здійснюється у присутності суб'єкта містобудування або ж його представника.

У п.12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до оскаржуваної постанови, вбачається, що вона винесена за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення, акту та припису.

Проте, відповідач не надав суду доказів, про виконання ним при складанні даного протоколу вимог ст. 256 КУпАП. Докази про виклик позивача для підписання протоколу, відібрання від неї пояснень при його складанні, роз'яснення прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП, на виконання вимог ч. ч. 1, 2, 4 ст. 256 КУпАП відповідачем суду не надано. Не надано доказів і того, що позивач не допустила відповідача на таку перевірку, а відповідач на такій був. Акт складено одноособово.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КпАП України недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що не встановлено в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КпАП України.

Згідно зі ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи постанову по справі про адміністративне правопорушення від 13.12.2016 р. посадовою особою не було з'ясовано чи вчинено адміністративне правопорушення, не перевірено чи відмовляла остання допустити посадову особу інспекції до перевірки.

До того ж, ОСОБА_1 повідомлялася відповідачем, що така перевірка буду здійснена 01.12.2016 р., однак акт про не допуск складено 02.12.2016 р., тобто в інший день.

Також, приписом про усунення порушень встановлено, що до 12.12.2016 р. необхідно усунути порушення, допустивши посадових осіб до об'єкту, а оскаржувана постанова була прийнята 13.12.2016 р., проте доказів того, що посадові особи виїжджали на об'єкт позивача до даного терміну, а їх не допустили, суду також не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак, в порушення вимог ст. 71 КАС України, будь-яких доказів на спростування тверджень позивача, відповідачем суду не надано.

Враховуючи, що відсутні докази, які б свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 ст. 188-42 КпАП України, що виразилося у не допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки на об'єкті будівництва з реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1 Хмельницького району Хмельницької області, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова інспектора Квасніцького В.В. будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області № 320 від 13.12.2016 р. у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст. 188- 42 Кодексу України, не відповідає фактичним обставинам справи, є такою, що винесена із порушенням вимог чинного законодавства, а тому, підлягає скасуванню.

Також, суд вважає за необхідне поновити строк на звернення до суду, оскільки постанова позивачем отримана лише 29.08.2017 р., до того ж така винесена з порушеннями.

Щодо закриття провадження у справі, то суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 157 КАС України, про закриття провадження у справі, суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч. 1 ст. 157 КАС України суд закриває провадження у справі: якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства; якщо позивач відмовився від адміністративного позову і відмову прийнято судом; якщо сторони досягли примирення; якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду з того самого спору і між тими самими сторонами.

Стаття 162 КАС України визначає повноваження суду при вирішенні справи.

Так, відповідно до даної норми Закону у разі задоволення позовних вимог суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень і про скасування рішення.

А тому вимоги про закриття провадження в справі суд вважає безпідставними, оскільки згідно із положеннями п.3 ч.3 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на публічно-правові справи про накладення адміністративних стягнень. Питання про прийняття процесуального рішення в справі про адміністративне правопорушення не відноситься до компетенції адміністративного суду, тому в цій частині позову слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 6-12, 71, 86, 94, 98, 99, 128, 160-163, 167, 184-186 КАС України, ст. ст. 7, 188-42, 245, 251-252, 254, 256, 280, 288, 289 КУпАП, суд -

постановив:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_3 строк на звернення до суду для оскарження постанови № 320 від 13.12.2016р. у справі про адміністративне правопорушення.

Скасувати постанову інспектора Квасніцького В.В. будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Хмельницькій області № 320 від 13.12.2016 р. у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч.2 ст. 188- 42 Кодексу України.

В іншій частині відмовити.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький міськрайонний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом

Суддя: