Справа № 804/3448/17
Суддя: Конєва Світлана Олександрівна
Дата ухвалення: 2017-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2017 р. Справа № 804/3448/17

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді при секретарі судового засідання ОСОБА_1 ОСОБА_2

розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АКАМ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №, № від 16.05.2017р., , -

ВСТАНОВИВ:

31.05.2017р. Товариство з обмеженою відповідальністю "АКАМ" звернулося з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та просить визнати протиправними і скасувати податкові повідомлення-рішення №, № від 16.05.2017р. (форма "Р") про збільшення суми грошового зобов'язання та застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що посадовими особами відповідача було проведено документальну невиїзну перевірку стосовно дотримання позивачем вимог законодавства України з питань державної митної справи під час митного оформлення товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» (код згідно УКТ ЗЕД НОМЕР_1) за митною декларацією від 08.07.2015р. №101060000/2015/103319, за результатами якої був складений акт №4073/04-36-14-15/34681481 від 18.04.2017р. за висновками якого було встановлено заниження позивачем податкового зобовязання з ПДВ за вищенаведеною митною декларацією на загальну суму 4694,69 грн. та на підставі вказаних висновків акту перевірки у подальшому були прийняті наступні рішення, а саме: податкове повідомлення-рішення № від 16.05.2017р. за яким позивачеві збільшено суму грошового зобовязання з податку на додану вартість у загальній сумі 5868,11 грн., у тому числі за основним платежем 4694,49грн., за штрафними санкціями 1173,62грн.; податкове повідомлення-рішення № від 16.05.2017р. за яким позивачеві збільшено суму грошового зобовязання за платежем мито на товари у загальній сумі 29340,59 грн., у тому числі за основним платежем 23472,47грн., за штрафними санкціями 5868,12грн. Позивач вважає, що висновки посадової особи відповідача не відповідають дійсним обставинам справи, не ґрунтуються на всебічному вивченні документів, є поверхневим та не може бути доказами порушення податкового законодавства з огляду на те, що позивачем за вищевказаною митною декларацією здійснено класифікацію вказаного товару, а саме: «алмазного тросу» за кодом УКТЗЕД НОМЕР_1 (ставка мита 2%) з урахуванням того, що до вказаної товарної позиції відносяться пилки ручні, полотна для будь-яких пилок (включаючи полотна для поздовжнього різання, для прорізування пазів та беззубчасті полотна), що не суперечить Поясненню до товарної позиції 8202 УКТЗЕД, так як алмазний трос має гумове покриття між перлинами по всій довжині тросу, яке необхідне для:фіксації перлин та захисту тросу від пошкоджень, а саме: корозії, що є необхідним для роботи в умовах карєру. Алмазний трос у своїй комплектації (трос, перлини, гумове покриття) є ріжучим полотном для роботи на карєрі, натомість, Пояснення до товарної позиції 6804, на якій наполягає відповідач, взагалі не включає троси виготовлені зі сталі, а лише жорна, камені точильні, круги шліфувальні та аналогічні вироби без каркасу, які не мають за своєю характеристикою нічого спільного з тросами виготовленими зі сталі. Зазначене підтверджено і рішенням Київської митниці від 25.07.2014р. за яким «алмазний трос» було класифіковано за УКТЗЕД НОМЕР_1 та даний товар є аналогічним товару, що був розмитнений позивачем за МД від 08.07.2015р. Також позивач зазначає у позові і про те, що висновок про порушення позивачем митного законодавства, який міститься у акті від 18.04.2017р. складений не на підставі висновків спеціального підрозділу з експертного забезпечення митних органів, а на підставі інформації з мережі Інтернет, без витребування додаткової інформації, без використання спеціальних знань інших фахівців у даній галузі та без проведення будь-яких досліджень у порушення п.2.3.4 Методичних рекомендацій щодо оформлення актів (довідок) документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, затверджених наказом ДФС від 16.01.2017р. №23, а тому, на думку позивача, вказані висновки є необєктивними, оскільки надане на митне оформлення «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» не є категорією товару зі складним випадком класифікації.

Позивач у судове засідання не зявився, проте подав до канцелярії суду клопотання, в якому просив розглядати дану справу за його відсутності та його представників, позовні вимоги підтримував та просив їх задовольнити (а.с.75).

Представник відповідача проти розгляду справи у письмовому провадженні не заперечував (а.с.75).

При цьому, 04.07.2017р. відповідач надав письмові заперечення на позов, у яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що відповідачем було проведено документальну невиїзну перевірку позивача щодо дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи під час митного оформлення товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» (код згідно УКТЗЕД НОМЕР_1) за митною декларацією від 08.07.2015р. №101060000/2015/103319 за результатами якої складено акт перевірки від 18.04.2017р. за яким встановлено, що позивачем за вказаною митною декларацією класифіковано вищенаведений товар «полотно для канатно-ріжучих станків:алмазний трос» за кодом НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД, а саме: пилки ручні, полотна для будь-яких пилок (включаючи полотна для поздовжнього різання, для прорізання пазів та беззубчасті полотна; інші полотна для пилок; [820299] інші; [НОМЕР_1] для обробки інших матеріалів (ставка мита 2%). Разом з тим, згідно Правил 1 та 6 Основних Правил інтерпретації УКТЗЕД затверджених Законом України «Про Митний тариф України» товар «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» ввезений за митною декларацією від 08.07.2015р. №101060000/2015/103319 вказаний товар має класифікуватись за кодом УКТЗЕД НОМЕР_2 (ставка мита 10%), що має наступну структуру побудови коду: [6804] Жорна, камені точильні, круги шліфувальні та аналогічні вироби без каркасу, призначені для шліфування, заточення, подрібнення, полірування, розрізування або розпилювання, камені для ручного точіння або полірування та їх частини з природного каменю, з агломерованих натуральних або штучних абразивів або з кераміки, у поєднанні з частинами з інших матеріалів або без них: - інші жодна і камені точильні, круги шліфувальні та аналогічні вироби:--[НОМЕР_2] з агломерованих штучних або природних алмазів (ставка мита 10%). Також відповідач просив і врахувати, що з аналізу наданих позивачем документів було встановлено, що відповідно до інформації зазначеної у митній декларації країни експорту (МД 15АТ800000ЕVN4EZF9 від 02.07.2015р.) товар 1 (алмазний трос) відправником якого одночасно є виробником даного товару та його класифіковано за кодом 68042100 Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та позначено назвою «алмазний канат». Листом ДФС України від 03.03.2017р. також було повідомлено про необхідність класифікації товару «алмазний канат» за кодом НОМЕР_2 згідно УКТЗЕД. Зазначений товар в цілях класифікації є аналогічним до товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос». Окрім того, аналізом інформації з АСМО «Інспектор» встановлено, що Київською митницею при ввезенні позивачем товару «алмазний канат» прийнято рішення про визначення коду товару від 06.11.2015р. № КТ-171-2015 за яким товар аналогічний тому, що перевіряється класифіковано за кодом НОМЕР_2 згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 10%) та самим позивачем 06.04.2016р. та 21.07.2016р. ввезено товар «алмазний канат» самостійно класифікувавши його за кодом УКТЗЕД НОМЕР_2. Тобто, позивач фактично погодився з визначеним митницею кодом УКТЗЕД та ввозив по новому коду ідентичний товар у наступних періодах. У звязку з невірною класифікацією товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» ввезеного за МД від 08.07.2015р. позивачем було занижено суму ввізного мита всього у розмірі 23472,47 грн. та ПДВ у розмірі 4694,49 грн. За викладеного, оспорювані податкові повідомлення-рішення відповідач вважає законними та обґрунтованими.

За приписами ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи наведене, подане позивачем клопотання про розгляд справи без участі його представника, проти якого не заперечував представник відповідача про що свідчить його відмітка на заяві позивача, строки розгляду та вирішення справи, встановлені ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе вирішити спір за відсутності сторін, у порядку письмового провадження, за наявними у справі доказами відповідно до вимог ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно до ст. 41 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом у ході судового розгляду справи встановлені наступні обставини у даній справі.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АКАМ" зареєстроване як юридична особа 19.10.2006 р. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпропетровськ, вул. Собінова, буд. 1 та перебуває на податковому обліку у Державній податковій інспекції у Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області, що підтверджується копією витягу з ЄДРПОУ та відомостями, наведеними в акті перевірки від 18.04.2017р. (а.с. 11-16, 23-24).

У період з 29.03.2017р. по 03.04.2017р. відділом митного аудиту управління аудиту ГУ ДФС у Дніпропетровській області було проведено документальну невиїзну перевірку позивача з питань дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи під час митного оформлення товару - «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» (код згідно УКТЗЕД 820299800) за митною декларацією №101060000/2015/103319 від 08.07.2015р. за результатами якої був складений акт за висновками №4073/04-36-14-15/34681481 від 18.04.2017р. за висновками якого було встановлено заниження позивачем податкового зобовязання по сплаті ввізного мита за вказаною вище митною декларацією на загальну суму 23472,42 грн. та занижено податок на додану вартість на загальну суму 4694,49 грн. внаслідок невірної класифікації позивачем ввезеного товару «полотно для канатно-ріжучих станів:алмазний трос» за кодом НОМЕР_1 згідно УКТЗЕД (ставка мита 2%), тоді як вказаний товар повинен був класифікуватися за кодом УКТЗЕД НОМЕР_2 (ставка мита 10%) (а.с. 11-16).

За вказане вище порушення,на підставі вказаного вище акту перевірки від 18.04.2017р., контролюючим органом 16.05.2017р. було прийняті наступні податкові повідомлення-рішення, а саме:

- № за яким позивачеві збільшено суму грошового зобовязання з податку на додану вартість у загальній сумі 5868,11 грн., у тому числі за основним платежем 4694,49грн., за штрафними санкціями 1173,62грн.(а.с.17);

- № за яким позивачеві збільшено суму грошового зобовязання за платежем мито на товари у загальній сумі 29340,59 грн., у тому числі за основним платежем 23472,47грн., за штрафними санкціями 5868,12грн. (а.с.18).

Позивач оспорює вищевказані податкові повідомлення-рішення, просить їх визнати протиправними та скасувати посилаючись на те, що висновки посадової особи відповідача зроблені за результатами проведення документальної позапланової невиїзної перевірки дотримання вимог податкового законодавства позивача не відповідають дійсним обставинам справи, не ґрунтуються на всебічному вивченні документів, є поверхневими та не можуть бути доказами порушення податкового законодавства, оскільки код НОМЕР_1 (ставка 2%), що застосовувався позивачем при ввезенні товару за митною декларацією від 08.07.2015р. не суперечить Поясненню до товарної позиції 8202 УКТЗЕД, а Пояснення до товарної позиції 6804, на яких наполягає відповідач, взагалі не включають троси виготовлені зі сталі, при цьому, вважає, що висновок про порушення позивачем митного та податкового законодавства зроблений без висновків спеціального підрозділу з експертного забезпечення митних органів, без витребування додаткової інформації, без використання спеціальних знань інших фахівців у даній галузі, без проведення будь-яких досліджень, а лише на підставі інформації з мережі Інтернет, а тому вважає такі висновки необєктивними.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення даного адміністративного позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 51 Митного кодексу України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товарів, зобов'язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на обєктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, повязані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Статтею 53 Митного кодексу України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У відповідності до ст. 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно з ст. 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобовязані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у звязку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обовязковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтями 257, 266 Митного кодексу України закріплено обовязок декларанта внести до митної декларації, зокрема, відомості про код товару згідно з УКТ ЗЕД, нарахування митних платежів, їх ставки, та суми тощо.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється у відповідності з вимогами УКТЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, Законом України від 19.09.2013р. №584-VІІ «Про Митний тариф України» та з врахуванням основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій, та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні наказом від 09.06.2015 р. №401 затверджено Пояснення до УКТ ЗЕД, які побудовані на основі пояснень Гармонізованої Системи версії 2012 року.

Згідно з 1 Правилом назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності використання УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з текстів товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такими текстами не передбачено інше, відповідно до таких положень.

Відповідно до правила 3 б) Правил встановлено, що суміші, багатокомпонентні вироби, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, і товари, представлені в наборах для роздрібного продажу, класифікація яких не може бути здійснена відповідно до положень Правила 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи складової частини, які надають даних товарів основна властивість, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Згідно з положеннями цього правила зазначено, що товари повинні класифікуватися так, начебто вони складаються лише з матеріалу чи компонента, що надає їм основної розпізнавальної ознаки в тій мірі, в якій цей критерій заснований. Основна розпізнавальна ознака (критерій) може визначатися природою матеріалу чи компонента, його обємом, кількістю, масою,вартістю або роллю, що відіграє цей матеріал або компонент у використанні товару.

Згідно з приміткою 1 (е) до товарної групи 68 УКТЗЕД встановлено, що до цієї групи не включаються інструменти та частини інструментів групи 82.

Відповідно до правила 1 Правил та назви товарної позиції 6804 УКТЗЕД визначено, що у цій товарній позиції класифікуються жорна, камені точильні, круг шліфувальні та аналогічні вироби без каркасу, призначені для шліфування, заточування, подрібнення, полірування, розрізування або розпилювання, камені для ручного точіння або полірування та їх частини з природою каменю, з агломерованих натуральних або штучних абразивів або з кераміки, у поєднанні з частинами з інших матеріалів або без них.

Згідно з пунктом 3 Пояснень до товарної позиції 6804 УКТЗЕД, до цієї товарної позиції відносяться шліфувальні круги, головки, диски, наконечники і т.д. застосовуються у верстатах електромеханічних або пневматичних ручних інструментах для обтісування, полірування, заточування, припасування або іноді для різання металів, каменю, скла, пластмас, кераміки, гуми, шкіри, перламутру, слонової кістки тощо.

Відповідно до вимог УКТЗЕД інструменти, розглядаються у товарній позиції 6804 не лише в тих випадках, коли вони складаються переважно з абразивних металів, але і коли вони складаються з дуже невеликої абразивної головки в металевому корпусі або з серцевини осердя з твердого матеріалу (металу, дерева, пластмаси, пробки і т.д.) з постійно прикріпленими компактними шарами агломерованого абразиву (наприклад, різальні металеві диски тощо, з ободками або з розташованими по окружності вставками з абразивного матеріалу).

При цьому, до товарної позиції 6804 УКТЗЕД не включаються окремі абразивні інструменти, які розглядаються у товарній групі 82 УКТЗЕД.

У примітці 1 до товарної групи 82 УКТЗЕД визначено, що за винятком паяльних ламп, переносних горнів, шліфувальних кругів з опорними рамами, манікюрних та педікюрних наборів та виробів товарної позиції 8209, до цієї групи включаються лише вироби з лезом, різальною кромкою, робочою повернею або іншою робочою частиною з: (а) недорогоцінних металів); (b)твердих сплавів або металокераміки; (с) дорогоцінного або напівдорогоцінного каменя (природного, синтетичного чи реконструйованого), на підкладці з недорогоцінного металу, твердого сплаву або металокераміки; або (d) абразивних матеріалів на підкладці із недорогоцінного металу, за умови, що вироби мають різальні зубці, канавки, борозни та аналогічні робочі частини з недорогоцінних металів, які зберігають свої властивості та функції після нанесення абразивних матеріалів.

Відповідно до вимог УКТЗЕД до товарної групи 82 включаються лише ті інструменти з різальними зубами, пазами, борознами тощо, що зберігають свою сутність і спосіб застосування навіть після включення в них абразивного матеріалу ( тобто інструменти, які, на відміну від розглянутих тут, можуть бути застосовані за призначенням, навіть якщо абразив не був використаний).

За положеннями пояснень до товарної позиції 8202 УКТЗЕД в якій класифікуються пилки ручні; полотна для будь-яких пилок (включаючи полотна для поздовжнього різання, для прорізання пазів та без зубчасті полотна) зазначено, що позбавлені зубців диски з абразивними покриттями по краю (наприклад, для різання мармуру, кварці чи скла) або з низкою вставок по окружності з абразивного матеріалу, проте, не включаються до цієї товарної позиції. Такі інструменти розглядаються у товарній позиції 6804 УКТЗЕД.

Згідно УКТЗЕД НОМЕР_2 має наступну структуру побудови коду:

[6804] Жорна, камені точильні, круги шліфувальні та аналогічні вироби без каркасу, призначені для шліфування, заточування, подрібнення, полірування, розрізування або розпилювання, камені для ручного точіння або полірування та їх частин з природного каменю, з агломерованих натуральних або штучних абразивів або з кераміки, у поєднанні з частинами з інших матеріалів або без них:

- інші жорна і камені точильні, круги шліфувальні та аналогічні вироби:

- - [НОМЕР_2] з агломерованих штучних або природних алмазів (ставка мита 10%).

Згідно за інформацією з мережі Інтернет, яка розміщена у відкритому доступі та використовується під час перевірки правильності визначення коду товару за п.2.3.4 наказу ДФС України від 16.01.2017р. №23, (сайт «www.diam-instrument.ru») алмазні канати вид алмазного абразивного інструменту, що застосовується в якості витратного матеріалу в алмазних канатних машинах. Різка алмазними канатами успішно застосовується для демонтажу бетонних та сталевих конструкцій, зміні і коректування розмірів і геометричних форм залізобетонних інженерних конструкцій, розпилювання природного каменю при видобуванні на карєрах, різання блоків. Алмазний канат складається з міцного сталевого тросу з закріпленими на ньому ріжучими алмазними елементами.

Абразивні матеріали (сайт «https://ru.m.wikipedia.org») це матеріали, що володіють високою міцністю та використовуються для обробки поверхні різних матеріалів: металів, керамічних матеріалів, гірських порід, мінералів, скла, шкіри, гуми та інших. До природних абразивних матеріалів відносяться кремінь, пемза, корунд, алмаз тощо; до штучних електрокорунд, моно корунд, синтетичний алмаз, тощо.

Трос - вите або кручене з натуральних або синтетичних, або сталевих, змішаних прядей (волокон) схожий на мотузку виріб.

Канат іноді синонім «троса», раніше в морській справі пенькова мотузка більше 13 дюймів по колу або синтетична мотузка, або сталевий трос рівний за міцністю і тому розміром може бути менше 13 дюймів.

Згідно наявної у митниці інформації в АСМО «Інспектор» Київською митницею ДФС при ввезенні позивачем товару «алмазний канат» прийнято рішення про визначення коду товару від 06.11.2015р. №КТ-71-2015 за яким товар аналогічний тому, що перевірявся класифікований за кодом НОМЕР_2 згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 10%) (а.с.36-39).

Також 06.04.2016р. позивачем за митними деклараціями №125110012/2016/123271 та від 13.07.2016р. №100280101/2016/327254 ввезено товар «алмазний канат» із здійсненням самостійно позивачем класифікації товару за кодом НОМЕР_2 згідно УКТЗЕД (а.с.42-46).

Окрім того, слід зазначити, що позивачем при оформленні товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» за митною декларацією від 08.07.2015р. №101060000/2015/103319 надано митну декларацію країни експорту МД 15АТ800000ЕVN4EZF9 від 02.07.2015р. відправником (який одночасно є виробником даного товару) класифіковано вказаний товар за кодом 68042100 Комбінованої номенклатури Європейського Союзу та позначено назвою «алмазний канат», що підтверджується копією змісту вказаної митної декларації (а.с.40-41).

Таким чином, з аналізу вищенаведених обставин у справі, характеристики товару, який було ввезено позивачем за митною декларацією від 08.07.2015р. №101060000/2015/103319, норм чинного митного законодавства України, суд приходить до висновку, що згідно Правил 1,3 б) та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, затверджених Законом України «Про Митний тариф України», примітки 1 (е) до товарної групи 68 УКТЗЕД, примітки 1 до товарної групи 82 УКТЗЕД, пояснень до товарних позицій 6804 та 8202, технічного опису та призначення товару - «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос», який складається зокрема з абразивного матеріалу (алмазні намистини) завдяки якому здійснюється різання важких металів має класифікуватись за кодом УКТЗЕД НОМЕР_2 (ставка мита 10%).

Зазначена позиція щодо необхідності класифікації товару «полотно для канатно-ріжучих станків: алмазний трос» за кодом УКТЗЕД НОМЕР_2 також підтверджена і листами ДФС України від 03.03.2017р. №5554/7/99-99-14-04-02-17, від 24.02.2017р. №4703/7/99-99-19-02-03-17 (а.с.47-52).

Відповідно до ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 71 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В той же час, і частина 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України покладає обовязок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

Позивачем не було надано суду жодних доказів, які б свідчити про протиправність оспорюваних податкових повідомлень-рішень з урахуванням встановлених судом обставин та фактів, а також наведених норм митного законодавства.

При цьому, судом не можуть бути прийняті до уваги та покладені в основу даного судового рішення посилання позивача на те, що висновки відповідача є поверхневими та необєктивними, зробленими лише на підставі інформації отриманої з мережі Інтернет, без витребування додаткової інформації, з огляду на те, що вказане спростовується тим, що на вимогу відповідача позивачем надавався лист від 19.12.2016р. за №1912/1-16 щодо класифікації товару ввезеного позивачем 08.07.2015р. за товарною позицією 8202 УКТЗЕД, а також був здійснений аналіз документів поданих позивачем до митного оформлення товару, зокрема, була досліджена інформація зазначена у митній декларації країни експорту (МД 15АТ800000ЕVN4EZF9 від 02.07.2015р.) за яким виробником товару його було класифіковано за кодом 68042100, що свідчить про повне та всебічне дослідження відповідачем усіх документів, які підтверджують необхідність визначення вказаного вище товару при оформленні його позивачем за митною декларацією від 08.07.2015р. коду товару саме за товарною позицією 6804 згідно УКТЗЕД.

Щодо використання відповідачем інформації з мережі Інтернет під час проведення перевірки, то слід зазначити, що вказана інформація використана відповідачем як додаткова інформація щодо характеристики товару та використання такої інформації із мережі Інтернет передбачено п.2.3.4 Методичних рекомендацій щодо оформлення актів (довідок) документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, затверджених наказом ДФС від 16.01.2017р. №23.

За таких обставин, наданими доказами підтверджено відповідачем невірне визначення позивачем ввезеного товару за МД від 08.07.2015р. за кодом НОМЕР_1, замість коду НОМЕР_2 згідно УКТЗЕД, що призвело до заниження позивачем ввізного мита та суми податку на додану вартість, яка була донарахована відповідачем за оспорюваними податковими повідомленнями-рішеннями та таке донарахування є правомірним з урахуванням досліджених судом обставин та наведених норм чинного митного та податкового законодавства.

Отже, відповідачем надані належні і допустимі докази, які свідчать про законність та обґрунтованість прийняття оспорюваних податкових повідомлень-рішень.

Згідно зі ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Приймаючи до уваги викладене та перевіривши дії відповідача з приводу правомірності прийняття оспорюваних податкових повідомлень-рішень, суд приходить до висновку про те, що оспорювані рішення прийняті відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, обґрунтовано, з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Статтями 8, 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України.

За викладеного, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення даного адміністративного позову.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч. 2 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України суд виходить із того, що у разі ухвалення рішення на користь субєкта владних повноважень, судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 2 - 10, 11, 12, 71, 86, 94, 122, 160, 161, 162, 163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "АКАМ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №, № від 16.05.2017р. відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції з одночасним направленням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня проголошення постанови, або протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови відповідно до вимог ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду набирає законної сили у порядку та у строки, визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1