Справа № 810/3199/17
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2017-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2017 року № 810/3199/17

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Автомагістраль" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство "Автомагістраль" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної відповідальності від 30.08.2017 № 39-ю/1006-7-18/2380/17.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова є протиправною та такою, що винесена відповідачем з порушенням норм чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Зокрема, позивач зауважив, що необхідність улаштування об'їзної дороги на період капітального ремонту автомобільної дороги станом на момент проведення перевірки не виникла, оскільки така об'їзна дорога повинна бути улаштована у разі виконання робіт з ремонту мосту, які на сьогодні не проводяться. Також позивач зазначив, що проект виконання робіт не передбачає першочергового улаштування об'їзної дороги що, на думку позивача, свідчить про безпідставність висновків відповідача та про незаконність притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідач позов не визнав, надав суду письмові заперечення, в яких просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що всі дії щодо проведення перевірки та прийняття за результатами такої перевірки оскаржуваної постанови здійснені ним у відповідності до вимог чинного законодавства. Відповідач зазначив, що під час проведення перевірки було встановлено порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання ним будівельних робіт по капітальному ремонту автомобільної дороги, внаслідок чого до останнього правомірно були застосовано штрафні санкції.

У судове засідання сторони, які належним чином були повідомленні про дату, час та місце розгляду справи, не з'явились.

Разом з цим, через канцелярію суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, а також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2017 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Приватним підприємством "Автомагістраль" під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об'єкті будівництва: "Капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) Васьковичі - Шепетівка на ділянці км 81+400 - км 85+200, Ємельчинський район, Житомирська область", за результатами якої складено Акт від 18.08.2017 №1006/7/К15/065.

Проведеною перевіркою встановлено, що на час проведення перевірки на об'єкті будівництва підрядною організацією ПП "Автомагістраль" не надано проекту виконання робіт (ПВР), який розробляється на основі робочої документації та проекту організації будівництва і визначає та деталізує технологію, організацію та умови виконання будівельних робіт, що порушує п. 4.5 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва", п.п. 1.1.3, 1.1.4, 1.1.5 ВБН В.2.3-218-171-2002 "Спорудження земляного полотна автомобільних доріг" та вимог затвердженої проектної документації Том 6 Організація будівництва (шифр 2664-ОБ.ПЗ, арк. 5).

Також, перевіркою на об'єкті: "Капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) Васьковичі - Шепетівка на ділянці км 81+400 - км 85+200, Ємельчинський район, Житомирська область" встановлено суттєве відхилення від затвердженої замовником проектної документації, а саме: проектом передбачено улаштування об'їзної дороги (через с. Сербо-Слобідка, с. Варварівка та с. Радичі) на період капітального ремонту. По факту станом на 18.08.2017 роботи з улаштування об'їзної дороги не виконані, рух транзитного транспорту проходить через дорожнє покриття, на якому виконуються роботи з капітального ремонту, що порушує ст.ст. 9, 11, 27 Закону України "Про архітектурну діяльність", вимоги затвердженої проектної документації Том 6 Організація будівництва (організація дорожнього руху, схема організації руху транзитного транспорту на період будівництва (об'їзд) шифр 2664) та Том 5 (шифр 2664-ПЗ.КЗ, арк. 18).

У цей же день, 18.08.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Бардаш М.В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.08.2017, в якому зазначена відповідальність за встановлені порушення відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

З матеріалів справ вбачається, що Акт перевірки, припис та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності були направлені засобами поштового зв'язку 22 серпня 2017 року та отримані позивачем 29.08.2017, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №154.

30.08.2017 за результатами розгляду вказаного протоколу про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.08.2017 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2017 №39-ю/1006-7-18/2380/17, згідно з якою визнано ПП "Автомагістраль" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 75 780,00 грн.

Проте, не погоджуючись із прийнятою постановою, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлються Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року був затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 6 Порядку №553 визначено, що плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Пунктом 11 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до п. 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктами 17, 18 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Пунктами 20, 22 Порядку №553 визначено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Отже, вказаними нормами Порядку №553 передбачена чітка послідовність дій при проведенні перевірки суб'єкта містобудування та накладення на нього штрафних санкцій за правопорушення у сфері містобудування.

Як було встановлено судом, в ході проведення перевірки відповідачем було встановлено, що позивачем не розроблено та не надано проект виконання робіт (ПВР), чим порушено вимоги ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" та затвердженої проектної документації на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) Васьковичі - Шепетівка на ділянці км 81+400 - км 85+200, Ємельчинський район, Житомирська область (Том 6 Організація будівництва, шифр 2664-ОБ.ПЗ, Том 5, шифр 2664-ПЗ.КЗ, арк. 18, 19).

Відповідно до пункту 3.2.13 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" проект виконання робіт (ПВР) - це вид проектно-технологічної документації, яка розробляється на основі робочої документації та проекту організації будівництва і визначає та деталізує технологію, організацію та умови виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 5.3.1 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" ПВР має містити рішення з технології та організації виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва або окремих його черг, пускових комплексів, окремих видах чи етапах робіт, а також перелік необхідної виконавчої документації. ПВР розробляється на підставі робочої документації та ПОБ (проект організації будівництва) і має передбачати заходи із забезпечення якісного, безпечного і своєчасного виконання робіт з дотриманням вимог 4.2. При розробленні ПВР до уваги беруться характеристики матеріалів і конструкцій, задіяних будівельних машин, обладнання, технічних засобів, а також умови виконання робіт.

Пунктами 5.3.3, 5.3.5 ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" визначено, що перелік ПВР, необхідних для будівництва об'єкта, та ступінь їх деталізації встановлюється з урахуванням обсягів робіт, їх складності та ступеня механізації, розподілу між виконавцями, поетапних змін виробничих умов, категорії складності об'єкта будівництва, категорії відповідальності окремих конструкцій тощо.

Будівельні роботи виконують на підставі ПВР та/або технологічних карт.

ПВР розробляє будівельна організація на види та етапи робіт, які вона виконує. Для складних видів робіт ПВР може розроблятися із залученням проектних організацій (у тому числі у складі проектної документації) або науково-дослідних організацій відповідного напряму діяльності.

ПВР повинен бути узгоджений з ПОБ за основними показниками: межі будівельного майданчика, прийняті методи будівництва, принципові рішення з організації і послідовності робіт, вимоги щодо міцності, стійкості та надійності об'єкта будівництва, вимоги комплексної безпеки будівництва.

Як вбачається з Тома 5 Робочого проекту на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49), до початку робіт з капітального ремонту мосту, генпідрядник зобов'язаний розробити на стадії робочої документації проект виконання робіт (ПВР) і передбачити в ньому заходи, що забезпечують безпечне ведення будівельно-монтажних робіт і охорону праці.

При цьому, в Томі 6 Робочого проекту на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) передбачено, що в цілях планомірного розгортання будівельно-монтажних робіт та забезпечення взаємозв'язаних між собою дій всього будівельного комплексу в підготовчий період треба виконати такі організаційно-технічні заходи, що зможуть забезпечити здійснення будівництва автомобільної дороги директивними темпами. Ця робота повинна бути виконана шляхом проведення загальної організаційно-технічної підготовки, до якої входить розробка ПВР, підготовка будівельних організацій до виконання БМР і інше.

Отже, робочим проектом на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) визначено, що до початку робіт з капітального ремонту мосту повинен бути розроблений проект виконання робіт.

Так, позивач у позовній заяві стверджує, що під час проведення перевірки ним було надано проект виконання робіт. Проте, позивач не надав суду будь-яких доказів на підтвердження своїх доводів.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що у позивача є в наявності проект виконання робіт на об'єкт будівництва "Капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) Васьковичі - Шепетівка на ділянці км 81+400 - км 85+200, Ємельчинський район, Житомирська область".

Отже, в ході розгляду справи позивачем не спростовано встановлені відповідачем під час перевірки порушення вимог ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" та затвердженої проектної документації на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) Васьковичі - Шепетівка на ділянці км 81+400 - км 85+200, Ємельчинський район, Житомирська область.

Крім того, як було встановлено судом, відповідачем під час перевірки було встановлено відхилення від затвердженої замовником проектної документації, а саме: проектною документацією передбачено улаштування об'їзної дороги (через с. Сербо-Слобідка, с. Варварівка та с. Радичі) на період капітального ремонту, проте роботи з улаштування об'їзної дороги не виконані, рух транзитного транспорту проходить через дорожнє покриття, на якому виконуються роботи з капітального ремонту, чим порушено вимоги затвердженої проектної документації (Том 6 Організація будівництва (організація дорожнього руху), шифр 2664-ОБ.ПЗ арк. 5 та Том 5, шифр 2664-ПЗ.КЗ).

При цьому, позивач стверджує, що на сьогоднішній день не виникла необхідність улаштування об'їзної дороги на період капітального ремонту автомобільної дороги, оскільки така об'їзна дорога повинна бути улаштована у разі виконання робіт з ремонту мосту, які на сьогодні не проводяться. Крім того, позивач зазначив, що проект виконання робіт не передбачає першочергового улаштування об'їзної дороги.

Перевіряючи такі доводи позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Згідно зі ст. 27 Закону України "Про архітектурну діяльність" замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані, зокрема, забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов'язковою.

Статтею 7 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об'єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проводиться їх експертиза. До проведення експертизи архітектурного рішення проекту об'єкта архітектури обов'язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат. Внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником.

Внесення до затвердженого проекту змін, пов'язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом.

Як зазначено в Томі 6 Робочого проекту на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49), в зв'язку з тим, що проектом передбачається влаштування нового мосту через рівчак довжиною 6,6 м та капітальним ремонтом покриття з фрезуванням та влаштуванням щебеневих шарів будівельні роботи під рухом виконати неможливо. Тому на період капітального ремонту автомобільної дороги проектом передбачається улаштування об'їзної дороги (через с. Сербо-Слобідка, с. Варварівка та с. Радичі), яка показана на схемі організації руху транзитного транспорту на період капітального ремонту.

Отже, робочим проектом на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49) передбачено улаштування об'їзної дороги на період капітального ремонту автомобільної дороги.

Будь-яких доказів того, що у вказаний проект були внесені зміни у відповідності до вимог Закону України "Про архітектурну діяльність", позивач суду не надав.

Також, позивачем не було надано доказів того, що така об'їзна дорога була збудована.

З наведеного слідує, що позивачем порушено вимоги проектної документації на капітальний ремонт автомобільної дороги (Р-49), якою визначено улаштування об'їзної дороги на період капітального ремонту.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Оскільки в ході перевірки контролюючим органом було встановлено факти істотного відхилення від проектної документації під час капітального ремонту автомобільної дороги (Р-49), а позивачем висновки акту перевірки не спростовані, суд приходить до висновку, що до ПП "Автомагістраль" на законних підставах застосований штраф на підставі п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушень у сфері містобудівної діяльності",

Отже, з огляду на зазначене, відповідач при прийнятті оскаржуваної постанови діяв в межах повноважень та в порядку, визначеному чинним законодавством, а тому підстави для її скасування відсутні.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Обов'язок доказування визначений у статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України. Зокрема, частина перша даної норми встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частина друга даної статті визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов'язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

Проте, позивачем не було доведено суду обґрунтованості позовних вимог, а також не спростовано доводів відповідача.

З огляду на зазначене та беручи до уваги достатній і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є не обґрунтованими, а його вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 86, 128, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити Приватному підприємству "Автомагістраль" в задоволенні позовних вимог.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Василенко Г.Ю.