Справа № 826/4095/16
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову в роз'ясненні судового рішення

23 листопада 2017 року м. Київ № 826/4095/16

Суддя Окружного адміністративного суду м.Києва Смолій І.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ГУНП в Київській області про роз'яснення постанови суду від 18.08.2017 в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної

комісії Головного управління Національної поліції в Київській області

про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії.

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 18.08.2017 позовні вимоги задоволено.

На адресу суду, представником відповідача подано заяву про роз'яснення постанови суду від 18.08.2017 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць у розмірі.

Відповідно до ч.3 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Зважаючи на неявку в судове засідання позивача, заслухавши думку представника Головного управління Національної поліції в Київській області, а також беручи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, на підставі ч.6 ст.128 КАС України суд дійшов висновку про можливість перейти до розгляду заяви про роз'яснення судового рішення в порядку письмового провадження.

Розглянувши подану заяву про роз'яснення судового рішення, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується заява, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви і вирішення її по суті, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ч.1 ст.170 КАС України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

В свою чергу, зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення. Крім того, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Водночас, суд зазначає, що в ухвалі про роз'яснення судового рішення викладаються більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно вимог ч.2 ст.170 КАС України, подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Отже, необхідність роз'яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Також, роз'яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз'яснення його тяжко виконати внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 25.06.2015 у справі №К/800/14105/15, від 30.06.2015 у справі №К/9991/63961/11.

З огляду на вищезазначене у сукупності, а також приймаючи до уваги, що резолютивна частина такого рішення не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення, суд вважає, що в даному випадку наявні усі підстави вважати, що зміст відповідної ухвали суду є зрозумілим.

Більше того, суд вважає за необхідне зазначити, що у разі незрозумілості мотивації судового рішення чи незгодою з такою мотивацією, відповідач має право оскаржити це судове рішення, за правилами, встановленими Кодексу адміністративного судочинства України.

В той же час, щодо нерозуміння заявником норм закону, суд зазначає, що він не надає консультації та роз'яснення щодо чинного законодавства України.

Як вбачається з поданої заяви представником відповідача про роз'яснення судового рішення, вона фактично є заявою про виправлення технічної описки, яка виправлена ухвалою суду від 22.11.2017.

З огляду на викладене, оскільки відсутні підстави для роз'яснення заявнику постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 18.08.2017 у справі №826/4095/16, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні заявлених вимог.

Керуючись ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 18.08.2017 у справі №826/4095/16 відмовити.

Згідно ч.6 ст.170 КАС України ухвалу про роз'яснення судового рішення або відмову у його роз'ясненні може бути оскаржено. Відповідно до ч.3 ст.186 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.В. Смолій