Справа № 219/7967/17
Суддя: Ястребова Любов Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Любчик О.В.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2017 року справа №219/7967/17

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд колегією суддів у складі: судді-доповідача: ОСОБА_2, суддів Гаврищук Т.Г., Компанієць І.Д., при секретареві судового засідання Терзі Д.А., за участю позивача ОСОБА_3, представників відповідача ОСОБА_4, ОСОБА_5, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2017 р. у справі № 219/7967/17 за позовом ОСОБА_3 до Бахмутської міської ради про визнання незаконними та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_3 (далі- позивач) звернувся до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з адміністративним позовом до Артемівської міської ради (далі відповідач) про визнання незаконним та скасування рішення Бахмутської міської ради від 24.05.2017 року № 6/101-1881 «Про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР в місті Бахмут».

Постановою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2017року відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_3 до Бахмутської міської ради про визнання рішення Бахмутської міської ради від 24 травня 2017 року № 6/101-1881 «Про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у м. Бахмуті» як такого, що не відповідає регламенту, незаконним та його скасування. Зобов'язано Бахмутську міську раду невідкладно опублікувати резолютивну частину цієї постанови у виданні, в якому рішення Бахмутської міської ради від 24 травня 2017 року № 6/101-1881 «Про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті» було офіційно оприлюднено, після набрання постановою законної сили.

Суд першої інстанції виходив з того, що суд не вправі втручатися у дискреційні повноваження суб'єкта владних повноважень, давати оцінку доцільності перейменування місцевими радами вулиць та при розгляді справи не було встановлено порушення ОСОБА_6 Бахмутської міської ради.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначив про незаконність, необґрунтованість рішення суду першої інстанції, порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить постанову скасувати та прийняти нову, якою задовольнити позов в повному обсязі.

В доводах апеляційної скарги апелянт посилається на те,що судом першої інстанції не взято до уваги порушення відповідачем вимоги ст.. 4 п. 10, 14 п. 4.2, 4.3, 4.4., 4.5, 10, 10.1, 10.6, 11, 13, 14, 23 ОСОБА_6, та тим самим його дії порушували і ОСОБА_7 «Про місцеве самоврядування». Крім того, відсутній будь-який аналіз з боку суду змісту позовної заяви та не надано жодної відповіді на його аргументи, не наведено мотивів щодо рішення.

У судовому засіданні позивач підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі. Представники відповідача заперечували проти доводів апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Так, статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що рішенням Бахмутської міської ради № 6/101-1881 від 24.05.2017 року «Про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті»: відхилено пропозиції щодо присвоєння вулиці 60 років утворення СРСР 3 м. Бахмуті і назв: ОСОБА_8, Визволителів Донбасу; перейменовано вулицю 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті у вулицю Захисників України. Визначено, що перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті у вулицю Захисників України здійснюється без зміни нумерації об'єктів нерухомості.(т. 1 а.с. 3) .

09 квітня 2015 року прийнято ОСОБА_7 України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - ОСОБА_7 України № 317-VII), який засуджує комуністичний та націонал-соціалістичний (нацистський) тоталітарні режими в Україні, визначає правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлює порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.

ОСОБА_7 набув чинності 21 травня 2015 року.

Згідно п. 6 ст. 7 Закону України № 317-VII ОСОБА_9 міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, ОСОБА_9 Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам'ятників, пам'ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов'язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов'язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об'єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об'єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Відповідно до абз. 2 п. 6 ст. 7 Закону України № 317-VII у разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об'єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам'яті.

Закон України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24.05.2012 року № 4865-VI регулює відносини, що виникають у зв'язку з присвоєнням юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам (далі-об'єктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників ОСОБА_10, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

Згідно п. 4 ст. 1 зазначеного Закону питання, пов'язані з приведенням раніше присвоєних об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки", регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки".

Відповідно до п. 1-5 ст. 3 цього Закону імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам'яті про осіб, які:

1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;

2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім'я Батьківщини;

3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.

Юридичним особам та об'єктам права власності ім'я фізичної особи присвоюється лише після її смерті. Рішення про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб не є підставою виникнення прав інтелектуальної власності у третіх осіб.

Юридичним особам та об'єктам права власності, як правило, присвоюється ім'я тієї фізичної особи, діяльність якої була пов'язана з юридичною особою чи об'єктом права власності, якій (якому) це ім'я присвоюється.

Ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються з метою:

1) популяризації видатних фактів історії України, що відображають звершення та надбання в ім'я України;

2) формування історичної свідомості Українського народу;

3) сприяння розвитку науки, літератури, архітектури, мистецтва та інших сфер суспільного життя.

Імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об'єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 5 цього Закону питання про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб'єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій можуть також вноситися на розгляд суб'єктів, зазначених у статті 7 цього Закону, іншими державними органами, трудовими колективами, об'єднаннями громадян та окремими громадянами.

Згідно ст. 8 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об'єктам права власності присвоюють, зокрема, сільські, селищні, міські ради - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об'єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Суб'єкт, який присвоює юридичним особам та об'єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону (ст. 9 зазначеного Закону).

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» за результатами розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документів, передбачених статтею 6 цього Закону, суб'єкт, який присвоює юридичній особі або об'єкту права власності ім'я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, протягом 15 робочих днів після внесення такого подання або поновлення його розгляду приймає рішення про присвоєння юридичній особі або об'єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та видає відповідний акт.

Згідно статті 11 цього Закону зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об'єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім'я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов'язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події.

У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов'язково зазначається обґрунтування.

Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об'єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників ОСОБА_10, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій) визначені Порядком проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Дія цього Порядку поширюється на суб'єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" (далі - організатори громадського обговорення).

Пунктом 2 зазначеного Порядку передбачено, що громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об'єднання, що не є юридичними особами.

Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Громадське обговорення передбачає:

1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім'я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб'єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім'я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення ( п. 3-4 Порядку).

Пункт 5 Порядку передбачає, що Рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, ОСОБА_9 міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб'єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Згідно п. 6-9 Порядку, пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.

У ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).

Пропозиції (зауваження), отримані в ході проведення громадського обговорення, оприлюднюються у спосіб, за допомогою якого було оприлюднене інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення.

Із матеріалів справи вбачається, що рішенням Артемівської міської ради від 27.05.2015 року № 6/65-1214 була створена робоча група щодо організації виконання у м. Артемівську Закон України «Про затвердження складу робочої групи з організації виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», до якої увійшли депутати та посадові особи Артемівської міської ради, представників засобів масової інформації, громадських організацій, комітетів мікрорайонів, профспілок, культури та історії м. Артемівська.

Ці обставини не є спірними.

На виконання вимог щодо перейменування вулиці робочою групою було організовано проведення громадських слухань у різних районах.

Рішення Бахмутської міської ради було прийнято за результатами розгляду службової записки від 24.04.2017 № 01-2107-06, подання від 25.11.2016 № 01-5413-06, від 22.02.2017 № 01-0887-06 секретаря Бахмутської міської ради ОСОБА_11 про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті, враховуючи результати громадських слухань з питання перейменування у м. Бахмуті вул.. 60 років СРСР (протокол від 22.08.2016 № 1), ініціативу від 01.08.2016 № 01-3467-07 мешканців м. Бахмут щодо присвоєння назви «Визволителів Донбасу» вулиці 60 років утворення СРСР, листи громадської організації «Бахмут Український» від 08.08.2016 № 01-3550-10, від 31.08.2016 № 01-3931-07, від 08.09.2016 № 01-4041-07 щодо перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у м. Бахмуті у вулицю імені Героя України ОСОБА_8, звіти від організаційного комітету з проведення громадського обговорення питання перейменування вулиці 60 років утворення СРСР , протокол від 30.11.2016 засідання «Круглого столу» з обговорення питання перейменування вулиці «60 років утворення СРСР» у м. Бахмуті, відповідно до Закону України від 24.05.2012 № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» із внесеними до нього змінами, Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № и989, керуючись ст.. 26 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні».

В апеляційній скарзі апелянт вказує на порушення відповідачем ОСОБА_6 Бахмутської міської ради, а саме що позивач є суб'єктом подання пропозицій щодо присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен фізичних осіб, тому в силу п. 2 ст. 6 п. 10, 10.1, 10.7 ст. 14Регламенту мав право на виступ на рівні доповідача без будь-яких попередніх записів, як ініціатор внесення пропозицій мав би отримати запрошення на сесію, також мав право на заключне слово.

Розглядаючи справу в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що доводи апелянта не можуть суттєво вплинути на прийняте рішення, оскільки рішення міської ради було прийнято з дотриманням вимог Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» та Порядку № 989 проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об'єктам права власності, які за ними закріплені, об'єкти права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв та дат історичних подій та з урахуванням пропозиції громадськості. Слід звернути увагу на те, що спеціальна процедура, передбачена Законом № 317-VIII не гарантує обов'язкового врахування всіх пропозицій від всіх громадян.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, колегія суддів вважає, що рішення Бахмутської міської ради від 24.05.2017 року № 6/101-1881 «Про перейменування вулиці 60 років утворення СРСР у місті Бахмуті» є законним та цілком обґрунтованим.

Згідно п. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції по суті прийнято правильне рішення, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови не вбачається.

Повний текст ухвали складений 29 листопада 2017 року.

Керуючись статтями 184, 195, 196, 198, 200, 205, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, - залишити без задоволення.

Постанову Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 26 вересня 2017 р. у справі № 219/7967/17, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі.

ОСОБА_1 ОСОБА_2

Судді: Т.Г. Гаврищук

ОСОБА_12