Справа № 810/2806/17
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

17 жовтня 2017 року № 810/2806/17

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву Бориспільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області до приватного акціонерного товариства «ПМК-55» про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Бориспільське ОУПФУ Київської області звернулось до суду з позовом до ПрАТ «ПКМ-55» про стягнення заборгованості в сумі 36914,12 грн.

Ухвалою від 17.08.2017 р. позовна заява була залишена без руху, позивачу надано строк до 26.09.2017 р. для усунення її недоліків шляхом надання доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів. Копія зазначеної ухвали отримана позивачем 28.08.2017 р., що підтверджується наявними письмовими доказами, проте в установлений строк вимоги ухвали суду не виконані.

02.10.2017 р., представником позивача подане клопотання з повідомленням про повторне направлення відповідачу копії адміністративного позову, з цих підстав просив продовжити процесуальний строк на усунення недоліків.

Натомість, жодних доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, ані під час первинного предявлення позову, ані в порядку усунення виявлених недоліків в межах встановленого судом строку, позивачем не надано.

З приводу заявленого клопотання про продовження процесуального строку, суд зазначає таке:

на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов'язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і неухильно виконувати процесуальні обов'язки (ч. 2 ст. 49 КАСУ). При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов'язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов'язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників адміністративного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Подання необґрунтованого клопотання про вчинення судом процесуальної дії, розцінюється судом як недобросовісне користуванням процесуальними правами.

Звертаючись до суду з проханням продовжити встановлений судом процесуальний строк, представник позивача не навів будь-якої мотивації обставин, які безпосередньо унеможливили або ускладнили вчинення процесуальних дій у визначений строк із одночасним їх підтвердженням, що свідчить про необґрунтованість клопотання і навмисне невиконання покладеного обовязку субєкта владних повноважень, регламентованого ч. 3 ст. 106 КАСУ.

ЕСПЛ у своєму рішенні у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06) нагадав, що «за виключенням екстраординарних випадків, заява може бути відхилена у зв'язку із зловживанням, якщо її свідомо обґрунтовано неправдивими фактами» (рішення у справі «Варбанов проти Болгарії» (Varbanov v. Bulgaria), № 31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) та підкреслив», що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями».

Вирішення питання про наявність матеріальних передумов звернення особи до суду на стадії відкриття провадження у справі, не може свідчити про обмеження у доступі до правосуддя, - такого висновку дійшов ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці. У ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основних свобод 1950 року, зловживання правом визначається як діяльність або дії, спрямовані на скасування прав і свобод, визнаних у Конвенції, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено Конвенцією. Наслідком подання індивідуальної скарги у Європейський Суд з прав людини при зловживанні правом на її подачу, є визнання скарги неприйнятною (ст. 35 Конвенції). Отже, Європейський Суд запровадженням такої практики, по-перше, дисциплінує скаржників; по-друге, застосовує своєрідну санкцію до недобросовісних суб'єктів звернення.

Ураховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про зловживання позивачем своїми процесуальними правами та не знаходить у зв'язку з цим підстав для задоволення клопотання про продовження процесуального строку, яке жодним чином не обґрунтоване.

Враховуючи невиконання вимог ухвали суду від 17.08.2017 р., суд вважає за необхідне, на підставі п.1 ч.3 ст.108 КАСУ, подану заяву повернути.

Одночасно суд розяснює, що в силу вимог ч. 6 ст. 108 КАСУ, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 102, 108, 160, 165 КАСУ, суд

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання представника Бориспільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області ОСОБА_1 про продовження процесуального строку, - відмовити.

Позовну заяву Бориспільського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області до приватного акціонерного товариства «ПМК-55» про стягнення заборгованості, повернути позивачеві разом із усіма доданими до неї матеріалами.

Копію ухвали надіслати позивачеві разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.