Справа № 127/14803/17
Суддя: Жмудь О. О.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/127/683/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2017 р. м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі: головуючого судді Жмудя О.О., при секретарі Бедрак М.М.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся в суд з вище вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 06.07.2017 року керівником ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_4, на підставі протоколу № 0032, було прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 31, якою накладено на ОСОБА_3, директора магазину «Самсунг-1» (ТОВ «Проторія»), штраф у розмірі 340,00 грн. Позивач зазначає, що 22.06.2017 року посадовою особою ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області було предявлено направлення про проведення перевірки № 0024 від 22.05.2017 року, проте через неналежне оформлення даного направлення посадову особу не було допущено до перевірки магазину. Також, посадова особа ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області відмовилася здійснити запис у журналі реєстрації заходів державного нагляду. Крім того, в січні 2017 року вже була здійснена перевірка ТОВ «Проторія», що суперечить вимогам про періодичність перевірок. В результаті цього, 26.06.2017 року було складено протокол про адміністративне правопорушення, який складений з порушенням чинного законодавства, а саме: без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, без розяснення прав та обовязків, відсутній підпис та пояснення позивача, відсутня інформація про свідків. Дана постанова, на думку позивача, є незаконною, оскільки ОСОБА_3 вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 188-37 КУпАП, тому він звернувся до суду з даним позовом та просить скасувати постанову №31 від 06.07.2017 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 188-37 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 340 грн., а справу закрити. Судові витрати покласти на ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області в судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити в його задоволенні. В матеріалах справи містяться заперечення проти позову.

Вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до направлення від 22.05.2017 року № 0024 на проведення перевірки, судом встановлено, що на підставі наказу від 15.03.2017 року № ОЗ/82 посадовій особі органу з питань захисту прав споживачів начальнику відділу ринково та метрологічного нагляду ОСОБА_5 (посвідчення № 011), доручено здійснити планову/виїздну перевірку у субєкта господарювання ТОВ «Проторія», розташованого в м. Вінниці по вул. 600-річчя, 17Е, ТЦ «Мегамол» магазин «Самсунг» з питань додержання вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд: контроль нехарчової продукції при реалізації електричного та електронного обладнання: техніка для використання в побуті (компютери, побутова техніка). Строк проведення перевірки з 22.06. по 23.06.2017 р. (а.с. 13). Слід зазначити, що дані про попередню перевірку в направленні відсутні.

Крім того, дане направлення не відповідає вимогам ч. 3 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а саме не зазначено: підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу та інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

З акту перевірки характеристик продукції від 22.06.2017 року № 0022 (а.с. 15-16), складеного начальником відділу ринкового та метрологічного нагляду ОСОБА_5, вбачається, що перевірка була розпочата 22.06.2017 року, а завершена - 23.06.2017 року. 22.06.2017 року було надано направлення на планову перевірку № 0024 субєкту господарювання ТОВ «Проторія», також було надано повідомлення № 0026 від 07.06.2017 року про проведення планової перевірки на предмет дотримання вимог законодавства про Державний ринковий нагляд. В установлений термін була зроблена спроба проведення перевірки. В телефонному режимі керівнику магазину юристами було надано розяснення не допускати проведення перевірки. Таким чином, була порушена ст. 188-37 КУпАП. Зі змісту зауважень, які містяться в акті, вбачається, що порушуються передбачені законом вимоги щодо періодичності проведення планових перевірок відносно одного субєкта господарювання, одним і тим самим органом державного нагляду. Надана копія акту №4 від 17.01.2017 року та не було зроблено запис в «Книзі проведення перевірок».

Слід зазначити, що 17.01.2017 року начальником відділу ринкового нагляду ОСОБА_6 та головним спеціалістом відділу ринкового нагляду ОСОБА_7 було здійснено планову виїздну перевірку ТОВ «Проторія» (м. Одеса, пр.-т. Маршала Жукова, 2), що підтверджується актом перевірки характеристик продукції від 17.01.2017 року № 4 (а.с. 9-12).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії БВ № 0032 від 26.06.2017 року, складеного начальником відділу ринкового та метрологічного нагляду ОСОБА_5, 22.06.2017 року о 15 год. у м. Вінниці, вул. 600-річчя, 17Е, ТЦ «Мегамол», магазин«Самсунг-1», ОСОБА_8 вчинив правопорушення передбачене ст. 188-37 КУпАП, а саме: при спробі проведення планової перевірки ТОВ «Проторія» за адресою: м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17Е, ТЦ «Мегамол» магазин «Самсунг-1», директор магазину ОСОБА_3 не виконав законні вимоги посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірки, а саме: не допустив посадових осіб ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області, що діяли на підставі ст. 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» до проведення планової перевірки характеристик продукції, в тому числі не допустив до огляду предмету перевірки та не надав супровідну документацію, чим порушив ст. 24 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», про що зазначено в акті перевірки №0022 від 22.06.2017 року(а.с. 14). Також зі змісту даного протоколу, суд вбачає, що ОСОБА_3 не розяснено права, ним не надано письмових пояснень, він не ознайомлений під підпис з даним протоколом, не зазначені свідки.

Суд звертає увагу, що в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено: місце проживання та реєстрації ОСОБА_3, чи притягувався він до адміністративної відповідальності протягом року.

З матеріалів справи вбачається, що 23.06.2017 року ОСОБА_9 подавалось до ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області клопотання про перенесення термінів розгляду матеріалів перевірки (отримано управлінням 23.06.2017 року, про що свідчить штемпель на клопотанні), однак відповіді на клопотання позивача надано не було, розгляд матеріалів перевірки відбувся за його відсутності, що є порушенням його прав.

Згідно із ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Отже, в звязку з тим, що протокол був складений за відсутності позивача, останній був позбавлений можливості надати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. Також, йому не було розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 КУпАП.

Як вбачається з ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити:найменування органу (прізвище, імя та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;дату розгляду справи;відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, імя та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування;опис обставин, установлених під час розгляду справи;зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення та прийняте у справі рішення.

Отже, даною статтею визначені обовязкові вимоги, які мають бути зазначені в постанові, зокрема: відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, імя та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування та опис обставин, установлених під час розгляду справи.

Судом встановлено, що 06.072017 року заступником керівника Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_4 було розглянуто протокол № 0032 про адміністративне правопорушення від 26.06.2017 року щодо ОСОБА_8, який працює директором магазину «Самсунг-1» ТОВ «Проторія», м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17Е, ТЦ «Мегамол». Так, даною постановою було накладено на ОСОБА_8 штраф у розмірі 340,00 грн. за порушення вимог ст. 188-37 КУпАП (а.с. 8).

Виходячи зі змісту даної постанови, суд вбачає, що вона винесена з порушенням ст. 283 КУпАП, а саме: в ній не зазначено дати народження правопорушника, його місце проживання чи перебування, опис обставин, установлених під час розгляду справи (місце вчинення і суть адміністративного правопорушення). Хоча дата народження була вказана в протоколі про адміністративне правопорушення, тобто вона була відомою на час винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Крім того, в ній не зазначено ідентифікаційний номер правопорушника, що виключає можливість її. Статтею 4 Закону України «Про виконавче провадження» чітко визначено, що однією з обовязкових вимог до виконавчого документа є зазначення реєстраційного номера облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб - платників податків). До виконавчого документа, зокрема належить постанова органів (посадових осіб), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом (ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження»).

Так, ст. 188-37 КУпАП визначено, що невиконання законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірки, ненадання їм передбаченої законодавством інформації чи надання недостовірної інформації, створення інших перешкод для виконання покладених на них обов'язків - тягне за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, судом встановлено, що на позивача було накладено штраф в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто максимальний розмір.

Статтею 33 КУпАП визначено, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Враховуючи вимоги вищевказаної статті, суд вважає, що відповідачу під час визначення розміру штрафу необхідно було врахувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно із ст. 1 даного Закону, державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцемпровадженнягосподарськоїдіяльностісуб'єктагосподарюванняабойоговідокремленихпідрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Як вбачається з п. 4 ст. 5 зазначеного Закону, органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового звязку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі субєкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі. Суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

З матеріалів справи не вбачається, що позивачу було надіслано письмове повідомлення про проведення планового заходу перевірки. Також даний факт підтверджується поясненнями представника позивача, наданими в судовому засіданні.

Пунктом 12 вищевказаної статті визначено, що перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у субєкта господарювання).

Планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування субєкта господарювання та виправлення технічних помилок. Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного субєкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається (ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Згідно із п. 6 ст. 7 вищезазначеного Закону, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

Згідно із ч.1 ст. 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:вимагати від суб'єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; надавати (надсилати) суб'єктам господарювання обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків; застосовувати санкції до субєктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Також, субєкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

-державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

-посадова особа органу державногонагляду (контролю) не наддала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

-субєкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом;

-посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в субєкта господарювання);

-вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення (ст. 10 вказаного Закону).

Оскільки направлення № 0024 не відповідало вимогам Закону, тому посадову особу відповідача було не допущено до здійснення державного нагляду (контролю). Також, зі змісту зауважень, які містяться в акті № 0022, вбачається, що не було зроблено запис в «Книзі проведення перевірок», тому, на думку суду, позивачем було правомірно не допущено начальника відділу ринкового та метрологічного нагляду ОСОБА_5 до здійснення перевірки.

Суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом (ст. 11 вищевказаного Закону).

Разом з тим, ч.ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб'єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом. У разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до субєкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом. Отже, зі змісту даної статті, суд вбачає, що під час визначення розміру санкції, необхідно було врахувати принцип пропорційності порушення і покарання, а також при першому порушені - санкція не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

Матеріали справи не містять дані про те, що ОСОБА_8 вже притягувався до адміністративної відповідальності протягом року, тобто ним вчинено повторне порушення, тому не зрозуміло чому до нього було застосовано максимальний розмір санкції. Крім того, з пояснень, наданих в судовому засіданні представником позивача, позивач притягується до адміністративної відповідальності вперше.

Статтею 21 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що суб'єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приймаючи до уваги вищевикладене, заступником керівника Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_4 не було здійснено належну оцінку обставинам, що мають важливе значення при вирішенні питання про застосування штрафних санкцій, а саме не зясовано: відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (дата народження, місце проживання чи перебування); обставини, установлені під час розгляду справи; не врахововано характер вчиненого правопорушення; особу порушника; ступінь його вини; майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність. Зі змісту постанови по справі про адміністративне правопорушення не вбачається, чому саме ОСОБА_8 було призначено максимальний розмір штрафу. Окрім, того, належним чином не відредаговано на його клопотання про перенесення термінів розгляду матеріалів перевірки.

Згідно із ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ст. 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За змістом ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими, достатньо вмотивованими та ґрунтуються на наявних у справі доказах, а відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю зокрема, в разі скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність.

Отже, в результаті скасування постанови про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3І за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-37 КУпАП слід закрити.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 33, 188-37, 247,256, 268, 278, 283 КУпАП, ст.ст. 1, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 21Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст.ст. 2, 6, 9, 18, 69, 71, 94, 138, 159-163, 167, 254, 255КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_3 до ГУ Держпродспоживслужби у Вінницькій області про скасування постанови - задовольнити.

Скасувати постанову № 31 від 06 липня 2017 року про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст. 188-37 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 340 гривень.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-37 КУпАП закрити, у зв'язку із скасуванням постанови, яка встановлювала адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 186 КАС України апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення через Вінницький міський суд Вінницької області до Вінницького апеляційного адміністративного суду. У разі застосування судом ч. 3 ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.О. Жмудь