Справа № 357/7634/17
Суддя: Кошель Л. М.
Дата ухвалення: 2017-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/7634/17
П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Кошель Л. М. ,

при секретарі Вангородська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому з ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 міської ради Київської області, тимчасово виконуючого обовязки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_4, головного спеціаліста Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_5, про визнання протиправними та скасування приписів і постанов у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулись ОСОБА_1, ОСОБА_2 з вказаним адміністративним позовом, посилаючись на те, що 06.06.2017 року головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю БМР ОСОБА_5 було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил. В результаті позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності по пров. першому Січових Стрільців, 20а в м.Біла Церква Київської області виявлено порушення позивачами ст.ст.27,34,39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тому винесено приписи та постанови про притягнення позивачів до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП. Позивачі вважають приписи та постанови протиправними тому просили суд визнати протиправними та скасувати приписи №С-0606/1, №С-0606/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.06.2017 року; визнати протиправними та скасувати приписи № С-0606/1/1, №С-0606/2/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства від 06.06.2017 року; визнати протиправними та скасувати постанови №А-1406/1 та №1406/2 по справі про адміністративне правопорушення від 14.06.2017 року відповідно до яких ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі кожному по 6800,00 грн.

В судовому засідання позивач ОСОБА_2 та представник позивачів ОСОБА_6 заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі посилаючись на обставини, які є аналогічними наведеним у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_4 заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, вважає, що оскаржувані приписи та постанови винесені законно, свою правову позицію виклав у письмових запереченнях проти позову.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не зявився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлений належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.

Відповідач ОСОБА_3 міська рада свого представника до суду не направили, надіслали лист про розгляд справи без участі їхнього представника.

Суд, зясувавши думку учасників судового процесу, повно та всебічно зясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 06.06.2017 року головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю БМР ОСОБА_5 було складено Акти №1 та №2 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил за адресою: пров. Січових Стрільців першому, 20а в м.Біла Церква Київської області. Вказана земельна ділянка належать ОСОБА_2 та ОСОБА_1. За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на власній земельній ділянці за зазначеною адресою виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двоповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорта (Будівельний НОМЕР_1 від 19 серпня 2016 року виданий Управлінням містобудування та архітектури ОСОБА_3 міської ради), а саме, на вказаній земельній ділянці виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті чим порушено вимоги ст.27,34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_5 винесено приписи від 06.06.2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за №С-0606/1, №С-0606/2 відповідно. Приписами вимагалось усунути допущені правопорушення до 30.12.2017 року. Іншими приписами за №С-0606/1/1 та №С-0606/2/2 від 06.06.2017 року від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимагалось зупинити виконання будівельних робіт з моменту вручення припису.

Постановою А-1406/1 від 14.06.2017 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.

Постановою А-1406/2 від 14.06.2017 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн.

Позивачі вважають вказані приписи та постанови протиправними, посилаючись на те, що предметом перевірки був обєкт спільної часткової власності, тому притягнення до відповідальності кожного із співвласників окремо законодавством не передбачено. Позивачі у позовній заяві зазначили, що житловий будинок збудовано ще у 2007 році, з 2007 року вони в ньому проживають так як іншого житла не мають, користуються електрикою, газом, особові рахунки на які видані ще у 2007 році. На думку позивачів та їхнього представника, законодавство, відповідно до якого експлуатація житлового будинку не введеного в експлуатацію вважається порушенням, чинне з 17.02.2011 року, штрафні санкції за вказане правопорушення чинні з 19.01.2012 року, тому оскільки позивачі проживають у будинку з 2007 року, вважати це порушенням немає підстав. Позивачі вказали, що будівля розмірами 2,50х3,60м на їхній земельній ділянці перебувала в напівзруйнованому стані, згідно технічної документації вона повинна демонтуватись. Позивачі заначили, що вони лише виконали роботи з укріплення стін, тому вважати це порушення норм ст.24,34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» немає підстав.

Вирішуючи по суті даний спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є власниками земельної ділянки на якій будується житловий будинок за адресою по пров. Січових Стрільців першому, 20а в м.Біла Церква Київської області. Будівельний НОМЕР_1 від 19 серпня 2016 року виданий Управлінням містобудування та архітектури ОСОБА_3 міської ради.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року N 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (далі - Порядок N 553).

Перевірка належної позивачем земельної ділянки та обєкта будівництва проводилась відповідачами на підставі направлення №1 від 31.05.2017 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 11 Порядку N 553 посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Як передбачено у п. п. 16, 17, 19 Порядку N 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком; у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Як вже зазначалося судом, 06.06.2017 року головним спеціалістом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю БМР ОСОБА_5 було складено Акти №1 та №2 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил по пров. Січових Стрільців першому, 20а в м.Біла Церква Київської області. За результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на власній земельній ділянці за зазначеною адресою виконують будівельні роботи з будівництва індивідуального двоповерхового з горищем житлового будинку з відхиленням від будівельного паспорта, а саме, на вказаній земельній ділянці виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті чим порушено вимоги ст.27,34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Збудований індивідуальний двоповерховий житловий будинок експлуатується без введення його в експлуатацію чим порушено вимоги ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, складаючи зазначені акти головний спеціаліст Відділу державного архітектурно-будівельного контролю БМР ОСОБА_5 діяв в межах закону та відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Позивачі оскаржуючи приписи та постанови про притягнення їх до адміністративної відповідальності, не оспорюють обставини встановлені у відповідних Актах перевірки, хоча саме на основі перевірки і виносились спірні приписи.

Відповідно до ч. ч. 7, 8 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, який складено за результатами здійснення планового заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, протягом п'яти робочих днів з дня завершення заходу складається припис, розпорядження або інший розпорядчий документ про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Отже, припис є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб'єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення. Підставою для винесення припису є виявлення порушень вимог законодавства за результатами проведеної перевірки.

Позивачі з оскаржуваними приписами були ознайомлені, однак від їх отримання відмовились.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Доказами протиправних дій ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є відповідні протоколи про адміністративні правопорушення та фотоматеріали. В позовній заяві позивачі визнали факт проживання у житловому будинку не введеному в експлуатацію по пров. Січових Стрільців першому, 20а в м.Біла Церква Київської області з 2007 року, і по даний час. Наданими стороною відповідача фотоматеріалами підтверджується та обставина, що позивачами виконуються будівельні роботи з будівництва господарської будівлі розмірами 2,50х3,60м., яка не відображена в будівельному паспорті.

Таким чином, факт порушення позивачами ст.ст. 27,34, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» знайшов своє підтвердження.

Суд не бере до уваги доводи ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що притягнення до відповідальності кожного із співвласників окремо законодавством не передбачено.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, адміністративна відповідальність за порушення архітектурно-будівельних норм встановлена не щодо обєкта будівництва а щодо кожної особи, яка таке порушення вчинила, в даному випадку щодо кожного із співвласників майна.

В силу ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про правомірність дій відповідачів щодо притягнення кожного з позивачів окремо до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ч.3 ст.70 КАС України докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачі заперечуючи проти задоволення позову надали суду переконливі докази вчинення позивачами адміністративного проступку у вигляді порушення державних будівельних норм. Доводи позивачів висновки відповідачів не спростовують.

В той же час, тимчасово виконуючий обовязки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_4 виносячи оскаржувані постанови №А-1406/1 та №1406/2 по справі про адміністративне правопорушення від 14.06.2017 року відповідно до яких ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі кожному по 6800,00 грн., не врахував, що редакція ст.96 КУпАП на час винесення оскаржуваних постанов була викладена законодавцем у новій редакції. В звязку з цим, відповідач протиправно застосував правову норму, яка втратила чинність. Так, з 10.06.2017 року ч.12 ст.96 КУпАП передбачає відповідальність за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обовязковим згідно з вимогами законодавства. Адміністративний проступок вчинений позивачами не пов'язаний з незабезпеченням авторського нагляду. В звязку з цим, не дивлячись на наявність в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ознак адміністративного правопорушення, що проявилось у порушенні державних будівельних норм, винесені постанови підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд, що відповідає приписам п.2 ст.293 КУпАП.

За викладених обставин, з врахування фактичних обставин справи, наведених вимог закону, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 9-10, 17, 69-71, 104,105,106 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити частково.

Скасувати постанову № А-1406/1, винесену тимчасово виконуючим обовязки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_4 від 14.06.2017 року , про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП, справу надіслати до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради на новий розгляд .

Скасувати постанову № А-1406/2 , винесену тимчасово виконуючим обовязки начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради ОСОБА_4 від 14.06.2017 року, про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст.96 КУпАП, справу надіслати до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 міської ради на новий розгляд .

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_7