Справа № 661/13/16-а
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2017 р.м.ОдесаСправа № 661/13/16-а

Категорія: 2.1 Головуючий в 1 інстанції: Чирський Г.М.
Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Коваля М.П.,

суддів Домусчі С.Д.,

ОСОБА_1,

за участю: секретар судового засідання Курманова І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті ОСОБА_1 апеляційну скаргу Депутата Новокаховської міської ради ОСОБА_2 на постанову Новокаховського міського суду Херсонської області від 03 травня 2017 року по справі за адміністративним позовом Депутата Новокаховської міської ради ОСОБА_2 до Новокаховської міської ради Херсонської області, міського голови ОСОБА_3, секретаря Новокаховської міської ради ОСОБА_4, третя особа - Новокаховська міська виборча комісія Херсонської області, про визнання відсутності повноважень депутата міської ради, визнання протиправними дій та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Депутат Новокаховської міської ради ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Новокаховської міської ради Херсонської області, міського голови ОСОБА_3, секретаря Новокаховської міської ради ОСОБА_4, третя особа - Новокаховська міська виборча комісія Херсонської області, в якому позивач просив суд: визнати відсутність повноважень депутата Новокаховської міської ради у ОСОБА_4 станом на 16 листопада 2015 року; визнати протиправними дії Новокаховського міського голови ОСОБА_3 щодо підписання та вручення посвідчення депутата Новокаховської міської ради ОСОБА_4; визнати протиправними дії Новокаховського міського голови ОСОБА_3 щодо висування кандидатури ОСОБА_4 на посаду секретаря Новокаховської міської ради; визнати протиправним та скасувати рішення Новокаховської міської ради № 4 від 16.11.2015 року «Про обрання секретаря ради».

Постановою Новокаховського міського суду Херсонської області від 03 травня 2017 року у задоволенні заявленого позову відмовлено.

Не погоджуючись із постановою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її задовольнити та скасувати рішення суду першої інстанції з прийняттям по справі нового рішення про задоволення заявлених вимог, наголошуючи на порушенні судом першої інстанції, зокрема, норм матеріального права, невідповідності висновків суду обставинам справи.

Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на засіданні Новокаховської міської ради Херсонської області, що відбулось 16.11.2015 року, міським головою ОСОБА_3 було висунуто кандидатом на заняття посади секретаря міської ради ОСОБА_4, якого і було обрано рішенням Новокаховської міської ради Херсонської області від цієї дати секретарем Новокаховської міської ради 7-го скликання.

Не погоджуючись із діями відповідачів щодо висування вказаного кандидата на заняття посади секретаря ради та його обрання секретарем Новокаховської міської ради, посилаючись на відсутність повноважень у ОСОБА_4 в якості депутата Новокаховської міської ради з огляду на не проведення виборчою комісією його реєстрації в якості депутата відповідної ради, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з яких виходив суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні вимог позивача з огляду на викладене.

Основні засади, організацію і порядок проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах, сільських, селищних рад, сільських, селищних, міських голів та старост визначає Закон України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ.

В свою чергу, порядок та процедуру встановлення результатів виборів депутатів у багатомандатному виборчому окрузі визначає ст. 86 вказаного Закону.

Так, за правилами ч.ч. 1-7 ст. 86 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) виборча комісія Автономної Республіки Крим, обласна, районна, міська, районна у місті (у містах, де утворені районні у місті ради) територіальна виборча комісія на своєму засіданні на підставі протоколів про підсумки голосування в територіальному виборчому окрузі з відповідних місцевих виборів (у тому числі з позначкою «Уточнений») не пізніш як на десятий день з дня голосування установлює результати виборів депутатів у багатомандатному виборчому окрузі, про що складає протокол про результати виборів. До протоколу про результати виборів у багатомандатному виборчому окрузі з відповідних місцевих виборів заносяться прописом та цифрами такі відомості: 1) кількість виготовлених виборчих бюлетенів; 2) кількість виборчих бюлетенів, одержаних дільничними виборчими комісіями; 3) кількість виборців, включених до списків виборців на виборчих дільницях; 4) кількість виборців, внесених до витягів із списку виборців для голосування за місцем перебування; 5) кількість невикористаних виборчих бюлетенів; 6) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені у приміщенні для голосування; 7) кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені за місцем перебування; 8) загальна кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені у межах відповідного багатомандатного виборчого округу; 9) кількість виборців, які взяли участь у голосуванні; 10) кількість виборчих бюлетенів, що не підлягають врахуванню; 11) кількість виборчих бюлетенів, визнаних недійсними; 12) кількість голосів виборців, поданих за кожну місцеву організацію партії у багатомандатному виборчому окрузі; 13) загальну кількість голосів виборців, поданих за місцеві організації партій у багатомандатному виборчому окрузі.

Право на участь у розподілі депутатських мандатів у відповідному багатомандатному виборчому окрузі набувають кандидати в депутати, включені до виборчих списків від місцевих організацій партій, що отримали пять і більше відсотків голосів виборців, у відношенні до сумарної кількості голосів виборців, поданих за місцеві організації партій.

Кількість голосів виборців, необхідних для отримання одного депутатського мандата у відповідному багатомандатному виборчому окрузі (далі - виборча квота), обчислюється шляхом ділення сумарної кількості голосів виборців, поданих за місцеві організації партій, що отримали пять і більше відсотків голосів виборців, на число, що дорівнює кількості депутатських мандатів у цьому багатомандатному виборчому окрузі.

Кандидати в депутати, включені до виборчого списку місцевої організації партії, за яку подали свої голоси виборці у кількості, меншій за виборчу квоту, права на участь у розподілі депутатських мандатів у відповідному багатомандатному виборчому окрузі не мають.

Депутатські мандати у багатомандатному виборчому окрузі між кандидатами у депутати, включеними до виборчих списків місцевих організацій партій, які відповідно до частини другої цієї статті мають право на участь у розподілі депутатських мандатів у цьому окрузі, розподіляються пропорційно до кількості голосів виборців, поданих за місцеві організації партій, кандидатів, закріплених ними за територіальними виборчими округами, в межах відповідного багатомандатного округу, у послідовності, визначеній частинами шостою - восьмою цієї статті.

Кількість голосів виборців, поданих за кожну місцеву організацію партії, які набули право на участь у розподілі депутатських мандатів, ділиться на виборчу квоту. Ціла частина отриманого числа становить кількість депутатських мандатів, що отримали кандидати в депутати від цієї організації партії. Дробові залишки враховуються при розподілі решти депутатських мандатів, що залишаються після цього нерозподіленими.

Місцеві організації партій, які мають більші порівняно з іншими дробові залишки після ділення відповідно до частини шостої цієї статті, отримують по одному додатковому депутатському мандату, починаючи з місцевої організації партії, що має найбільший дробовий залишок. Якщо дробові залишки у двох чи більше місцевих організацій партій однакові, першим додатковий депутатський мандат отримує та місцева організація партії, за яку віддано більшу кількість голосів виборців. Розподіл додаткових депутатських мандатів закінчується після вичерпання загальної кількості депутатських мандатів.

Згідно ч. 8 ст. 86 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) результатом виборів депутатів у багатомандатному виборчому окрузі є визначення в порядку черговості кандидатів у депутати від місцевих організацій партій осіб, обраних депутатами від місцевих організацій партій в кількості депутатських мандатів, отриманих місцевими організаціями партій.

Черговість кандидатів у депутати у виборчому списку від місцевої організації партії, яка відповідно до частини другої цієї статті має право на участь у розподілі депутатських мандатів у цьому окрузі, визначається рішенням виборчої комісії Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної у місті (у містах, де утворені районні у місті ради) територіальної виборчої комісії на підставі протоколів про підсумки голосування в територіальному виборчому окрузі з відповідних місцевих виборів шляхом формування та затвердження виборчого списку місцевої організації партії. У зазначеному виборчому списку місцевої організації партії кандидати у депутати (крім кандидата у депутати, який не закріплений за територіальним виборчим округом) розташовуються в порядку зменшення відсотку голосів виборців, поданих за відповідну місцеву організацію партії у територіальних виборчих округах, за якими були закріплені кандидати, від загальної кількості голосів виборців, поданих за всі місцеві організації партій у відповідних територіальних виборчих округах. У разі якщо отримані відсотки є рівними у кількох кандидатів у депутати, вони розміщуються у виборчому списку в порядку зменшення кількості голосів виборців, поданих у територіальному виборчому окрузі за місцеву організацію партії та відповідного кандидата.

Якщо кількість депутатських мандатів, отриманих місцевою організацією партії, є більшою за кількість кандидатів у депутати у виборчому списку цієї місцевої організації партії у відповідному багатомандатному окрузі, депутатські мандати залишаються вакантними до проведення чергових або позачергових виборів.

У разі настання обставин, передбачених частинами другою, четвертою статті 48 цього Закону, або якщо за результатами виборів до Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевої ради обрано менше двох третин її складу, територіальна виборча комісія приймає рішення про визнання виборів у відповідному багатомандатному виборчому окрузі такими, що не відбулися.

Частинами 9, 10 статті 86 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що після встановлення кількості депутатських мандатів, отриманих місцевими організаціями партій, та визначення відповідно до вимог частини восьмої цієї статті черговості кандидатів у депутати у виборчих списках місцевих організацій партій територіальна виборча комісія у протоколі про результати виборів депутатів у відповідному багатомандатному виборчому окрузі з відповідних місцевих виборів також зазначає: 1) кількість депутатських мандатів, отриманих місцевими організаціями партій; 2) прізвище, власне імя (усі власні імена) та по батькові (за наявності), рік народження, відомості про освіту, партійність, посаду, місце роботи (заняття), місце проживання, субєкт висування кожного обраного депутата.

Протокол територіальної виборчої комісії про результати виборів депутатів у багатомандатному виборчому окрузі складається у кількості примірників, на два більше за кількість осіб, що входять до складу територіальної виборчої комісії, підписується головою, заступником голови, секретарем комісії та іншими членами комісії, присутніми на засіданні, і засвідчується печаткою територіальної виборчої комісії. До протоколу додаються, за наявності, висловлені у письмовій формі окремі думки членів територіальної виборчої комісії, заяви і скарги на порушення порядку встановлення результатів виборів територіальною виборчою комісією та рішення, які комісія прийняла в результаті їх розгляду. Примірники протоколу нумеруються та мають однакову юридичну силу. Перший примірник протоколу зберігається у територіальній виборчій комісії, другий - невідкладно вивішується для загального ознайомлення у приміщенні територіальної виборчої комісії, а решта по одному примірнику видається членам територіальної виборчої комісії. На прохання кандидатів у депутати, включених до виборчих списків, уповноважених осіб місцевих організацій партій, офіційних спостерігачів від місцевих організацій партій їм видаються копії протоколу. Непідписання протоколу окремими членами виборчої комісії не має правових наслідків для дійсності протоколу. У разі відсутності у протоколі підпису члена виборчої комісії біля його прізвища зазначається причина відсутності підпису.

Відповідно до ч. 11 ст. 86 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) у разі обрання одного з кандидатів, включеного до виборчого списку від місцевої організації партії, депутатом у багатомандатному виборчому окрузі та депутатом у одномандатному виборчому окрузі, сільським, селищним, міським головою або старостою, такий кандидат вважається обраним відповідно депутатом у одномандатному виборчому окрузі, сільським, селищним, міським головою або старостою.

Кандидат у депутати, включений до виборчого списку від місцевої організації партії у багатомандатному виборчому окрузі, у разі обрання його депутатом у одномандатному виборчому окрузі, сільським, селищним, міським головою або старостою невідкладно після отримання рішення територіальної виборчої комісії про результати відповідних місцевих виборів повідомляє про своє обрання територіальну виборчу комісію, яка встановлює результати місцевих виборів по відповідному багатомандатному виборчому округу.

У такому разі відповідна територіальна виборча комісія протягом одного дня з дня отримання такого повідомлення або відповідного повідомлення Центральної виборчої комісії приймає рішення про визнання обраним депутатом наступного за черговістю кандидата в депутати у виборчому списку відповідної місцевої організації партії.

За правилами ч. 12 ст. 86 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) повідомлення про підсумки голосування та результати виборів, рішення про черговість кандидатів у депутати у виборчих списках місцевих організацій партій, які відповідно до частини другої цієї статті отримали право на участь у розподілі депутатських мандатів у цьому окрузі, а також список обраних депутатів у багатомандатному окрузі (в алфавітному порядку) із зазначенням прізвища, власного імені (усіх власних імен), по батькові (за наявності), числа, місяця, року народження, відомостей про громадянство, освіту, партійність, посаду, місце роботи (заняття), місце проживання депутата, назв місцевих організацій партій, від яких вони обрані, не пізніш як на пятий день після встановлення результатів публікуються в друкованих засобах масової інформації або доводяться до відома населення в інший спосіб. Про підсумки голосування та результати виборів територіальна виборча комісія приймає відповідне рішення. Про підсумки голосування і результати виборів, рішення про черговість кандидатів у депутати у виборчих списках місцевих організацій партій, які відповідно до частини другої цієї статті отримали право на участь у розподілі депутатських мандатів у цьому окрузі, список обраних депутатів у багатомандатному окрузі територіальна виборча комісія невідкладно надсилає повідомлення Центральній виборчій комісії в порядку та за формою, встановленими Центральною виборчою комісією, а також про результати виборів депутатів інформує відповідну раду на її першому пленарному засіданні відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

В свою чергу, відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року № 280/97-ВР (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

У разі якщо на час проведення першої сесії відповідний сільський, селищний, міський голова не обраний, про що на сесії ради інформує голова територіальної виборчої комісії, рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості трьох - п'яти осіб. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання секретаря ради. З часу обрання секретаря ради він головує на пленарних засіданнях ради.

Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.

За правилами ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року № 280/97-ВР (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Таким чином, наведеними положення Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ, так і Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року № 280/97-ВР, чітко визначено порядок прийняття виборчою комісією рішення про результати виборів, доведення цього рішення до відповідної ради, а також визначений момент, з яким повязується початок дії повноважень відповідного депутата ради.

Так, вказаними положеннями Законів України «Про місцеві вибори» та «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлений обовязок виборчої комісії щодо інформування ради про підсумки виборів, що відбувається на пленарному засіданні першої сесії такої ради.

Саме з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів починаються повноваження депутата відповідної ради.

Іншого визначеного моменту, з якого починаються повноваження відповідного депутата ради, або будь-яких виключень із наведених положень ані Закон України «Про місцеві вибори», ані Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» не містять.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується особами, які беруть участь у даній справі, 30 жовтня 2015 року Новокаховська міська виборча комісія Херсонської області прийняла рішення, оформлене протоколом, яким затвердила результати виборів депутатів Новокаховської міської ради у багатомандатному виборчому окрузі, відповідно до якого, зокрема, було обрано депутатом в багатомандатному окрузі ОСОБА_4

Також, 04 листопада 2015 року в друкованому виданні «Нова Каховка» на стр. 19 за підписом голови та секретаря Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області опубліковано офіційні результати виборів депутатів до Новокаховської міської ради, де також визначено про обрання депутатом в багатомандатному окрузі ОСОБА_4

Більш того, саме вказані результати виборів і були оголошенні на пленарному засіданні Новокаховської міської ради 16 листопада 2015 року.

Так, згідно протоколу пленарного засідання Новокаховської міської ради від 16.11.2015 року, вказане пленарне засідання було відкрито головою Новокаховської міської виборчої комісії ОСОБА_5, якою і були оголошені наведені результати виборів та про обрання, зокрема, депутатом в багатомандатному окрузі ОСОБА_4

Зазначені обставини жодним чином не заперечуються апелянтом.

В поданій апеляційній скарзі, посилаючись на протиправність оскаржуваного рішення про обрання ОСОБА_4 секретарем ради 16.11.2015 року, апелянтом не враховано, що ст. 89 Закону України «Про місцеві вибори» від 14.07.2015 року № 595-VІІІ (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначений порядок реєстрації обраних депутатів, сільських, селищних, міських голів, старост та визначені підстави для прийняття такого альтернативного рішення, як рішення про визнання особи такою, яка відмовилася від депутатського мандата.

Водночас, відносно ОСОБА_4 станом на 16.11.2015 року виборчою комісією не приймалось рішення про визнання його таким, що відмовився від мандату.

Більш того, рішенням суду у справі № 821/3513/15-а, що набрало законної сили, встановлено, що виборчою комісією не приймалось і рішення, яке оформлено постановою № 47, на яке посилається апелент, яким реєстрацію обраного першого кандидата в депутати Новокаховської міської ради Херсонської області ОСОБА_4 від Новокаховської міської організації політичної партії «Партія місцевого самоврядування» визнано такою, що не відбулася.

Судом у наведеній справі встановлено, що за результатами голосування, стосовно реєстрації ОСОБА_4 депутатом Новокаховської міської ради Херсонської області, рішення відповідача з цього приводу не приймалося, що вбачається з протоколу № 22 від 10 листопада 2015 року та підтверджується сторонами.

За наведених обставин, суд у вказаній справі дійшов висновку, що за своєю суттю постанова № 47 від 10 листопада 2015 року містить висновок про визнання реєстрації ОСОБА_4 депутатом Новокаховської міської ради Херсонської області такою, що не відбулася, який не узгоджується з рішенням цієї комісії, викладеному у вищевказаному протоколі, а тому така постанова є протиправною та прийнята не у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

При цьому, суд у вказаній справі також встановив, що 02 листопада 2015 року ОСОБА_4 подав до Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області заяву, в якій просив зареєструвати його депутатом Новокаховської міської ради сьомого скликання від Новокаховської міської організації політичної партії «Партія місцевого самоврядування». В заяві позивач зазначив, що представницького мандата в інших радах не має.

Колегією суддів апеляційного суду у справі № 821/3513/15-а встановлено, що позивачем для реєстрації його депутатом Новокаховської міської ради були надані всі необхідні документи, що підтверджується довідкою Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області від 11 листопада 2015 року.

Колегія суддів враховує, що рішення суду, яке набрало законної сили - має преюдиціальне значення, згідно ч. 1 ст. 72 КАС України (обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини), а відповідно до ст. 255 КАС України постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Тобто, зазначене судове рішення є обов'язковим для суду, в силу зазначених положень ч. 1 ст. 72 та ст. 255 КАС України.

Також, колегією суддів встановлено, що 27.11.2015 року Центральною виборчою комісією було прийнято постанову № 589, якою встановлено факт одноразового грубого порушення Новокаховською міською виборчою комісією Херсонської області вимог Конституції України та законів України, зокрема, при прийнятті рішень щодо реєстрації ОСОБА_4 депутатом Новокаховської міської ради Херсонської області. Достроково припинені повноваження усього складу Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області у звязку з одноразовим грубим порушенням нею Конституції України та законів України. Зобовязано Новокаховську міську виборчу комісію Херсонської області після сформування її нового складу до 3 грудня 2015 року включно повторно розглянути питання про реєстрацію ОСОБА_4 депутатом Новокаховської міської ради Херсонської області. Звернуто увагу нового складу Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області на необхідність неухильного дотримання вимог виборчого законодавства та забезпечення реалізації виборчих прав громадян України під час організації підготовки та проведення місцевих виборів.

Правомірність прийняття Центральною виборчою комісією наведеної постанови встановлена рішенням суду у справі № 875/73/15, що набрало законної сили.

Крім того, судом першої інстанції вірно прийнято до уваги, що постановою Новокаховської міської виборчої комісії Херсонської області від 13 січня 2016 року № 73 «Про реєстрацію депутатів Новокаховської міської ради Херсонської області» обраного депутата ОСОБА_4, згідно з поданої ним 02 листопада 2015 року заяви та строків, передбачених Законом України «Про місцеві вибори», зареєстровано саме з 07 листопада 2015 року депутатом Новокаховської міської ради Херсонської області від Новокаховської міської організації політичної партії «Партія місцевого самоврядування».

Окрім того, колегія суддів зазначає, що завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Як випливає зі змісту статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб'єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 Кодексу адміністративного судочинства України.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004 дав визначення поняттю «охоронюваний законом інтерес», який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «право» (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб'єктивного права; б) є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб'єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Звідси, поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «право» має один і той же зміст.

Отже, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення саме суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважають, що начебто певні обставини впливають на їх правове становище.

Саме до такого правового висновку дійшов Верховний Суд України в постанові від 15.12.2015 року у справі № 800/206/15, який згідно ст. 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Колегія суддів зазначає, що звертаючись до суду з даним позовом позивач жодним чином не обґрунтував, яким чином порушуються його права саме відповідачами, як субєктами владних повноважень, а так само взагалі, яким чином порушуються його права у даних відносинах, враховуючи, що позивач є депутатом відповідної ради та, зокрема, наділений повноваженнями у складі відповідної ради приймати рішення, що ним оскаржується.

На підставі наведеного у сукупності, приймаючи до уваги рішення судів у справах № 821/3513/15-а та № 875/73/15, що набрали законної сили, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заявленого позову.

Доводи апеляційної скарги повністю спростовуються наведеними висновками суду.

Згідно вимог ч. 1 ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, оскільки висновки суду першої інстанції обґрунтовані та відповідають чинному законодавству, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують, колегія суддів, на підставі ст. 200 КАС України, приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду - без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Депутата Новокаховської міської ради ОСОБА_2 на постанову Новокаховського міського суду Херсонської області від 03 травня 2017 року залишити без задоволення.

Постанову Новокаховського міського суду Херсонської області від 03 травня 2017 року по справі за адміністративним позовом Депутата Новокаховської міської ради ОСОБА_2 до Новокаховської міської ради Херсонської області, міського голови ОСОБА_3, секретаря Новокаховської міської ради ОСОБА_4, третя особа - Новокаховська міська виборча комісія Херсонської області, про визнання відсутності повноважень депутата міської ради, визнання протиправними дій та скасування рішення залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 20 днів після набрання законної сили безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: М.П. Коваль

Суддя: С.Д. Домусчі

Суддя: О.О. Кравець