Справа № 488/2735/16-а
Суддя: Селіщева Л. І.
Дата ухвалення: 2017-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД ОСОБА_1
Справа № 488/2735/16-а
Провадження № 2-а/488/39/17 р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2017 р м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого по справі судді Селіщевої Л.І.,

при секретарі Бучневій К.О.,

за участю представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду із даним адміністративним позовом до відповідача Управління ДАБК у Миколаївській області, в обґрунтування якого вказав, що 19.05.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області ОСОБА_4, у присутності голови правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_5, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил при будівництві автомийки на території АГК «Промінь-2», що розташований за адресою: м. Миколаїв, вул. Айвазовского 1-б.

Проведеною перевіркою було встановлено, що 22.02.2016 р. між правлінням АГК «Промінь-2», від імені якого діяв його голова ОСОБА_5 та ОСОБА_3 був укладений договір № 1 про передачу в оренду земельної ділянки, площею 60 кв.м. для будівництва автомийки. В подальшому ОСОБА_3 збудував на цій земельній ділянці одноповерхову будівлю автомийки розміром 7,5 м. х 8,1 м., яка відноситься до ІІ категорії складності об'єктів будівництва. За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області ОСОБА_4 на ім'я позивача ОСОБА_3 був виданий припис № 174 про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру на об'єкт: «Будівництво автомийки на території АГК «Промінь-2» по вул. Айвазовського 1-б у м. Миколаєві».

Позивач не погодився із наданим йому приписом та дав свої письмові пояснення, де вказав мотиви незгоди, зокрема, зазначив про те, що рішенням правління АГК «Промінь-2» від 11.11.2015 р. йому була виділена земельна ділянка площею 60 кв.м. для будівництва автомийки. Однак в подальшому зазначене рішення було скасовано та прийнято рішення про відмову у наданні позивачу земельної ділянки. Позивач зазначив, що він є лише членом кооперативу та не може відповідати за діяльність останнього.

Постановою № 117 від 02.06.2016 р., винесеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області ОСОБА_4 позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 7 ст. 96 КУпАП, за виконання будівельних робіт без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи на об'єкті ІІ категорії складності, згідно якої на нього був накладений штраф у розмірі 8 500 грн.

Позивач вважає вказану постанову необґрунтованою і такою, що була прийнята посадовою особою відповідача у порушення вимог діючого законодавства через те, що позапланова перевірка була проведена у його відсутність, припис, протокол про адміністративне правопорушення та оскаржувана постанова також були винесені у його відсутність, йому не було повідомлено про час та місце розгляду адміністративної справи та не розяснювались права та обов'язки, визначені КУпАП.

Посилаючись на вищевикладене, позивач просив суд визнати незаконними та скасувати:

- постанову про адміністративне правопорушення № 117 від 02.06.2016 р.;

- припис № 174 від 19.05.2016 р.;

- акт позапланової перевірки від 19.05.2016 р.

У судове засідання по справі позивач не з'явився, його представник підтримав позовні вимоги у повному обсязі з вищевикладених підстав та просив його задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, подав суду свої письмові заперечення, в яких позов не визнав та вказав, що позивач був правомірно притягнутий до адміністративної відповідальності при обставинах, що викладені у оскаржуваній постанові.

Заслухавши пояснення представника позивача, ознайомившись із запереченням відповідача та дослідивши здобуті судом письмові докази по справі, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Спірні правовідносини виникли стосовно здійснення архітектурно-будівельного нагляду та контролю, і врегульовані вони, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою КМУ від 23 травня 2011 року №553, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який затверджений постановою КМУ від 19 серпня 2015 року №698.

Згідно ч.1 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва обєктів архітектури додержання субєктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законом порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Так, стаття 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Процедуру здійснення цих заходів врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року.

Пункт 9 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок) визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Вказаним Порядком визначено також і належну процедуру проведення позапланових перевірок, зокрема, обов'язок посадової особи органу ДАБК пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення перевірки (ч. 4 п. 7 Порядку), право суб'єкта містобудування вимагати від посадових осіб органу ДАБК пред'явлення зазначених документів, отримувати акт перевірки та подавати свої письмові пояснення до нього, зауваження і заперечення тощо (пункти 13 та 18 Порядку).

Із наявного у матеріалах справи акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.05.2016 р., складеного головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області ОСОБА_4, вбачається, що позапланова перевірка проводилась за заявою гр. ОСОБА_6, на території АГК «Промінь-2» по вул. Айвазовського 1-б у м. Миколаєві. Зазначена перевірка проводилась за участю голови правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_5 Перевіркою було встановлено, що 22.02.2016 р. між правлінням АГК «Промінь-2» та ОСОБА_3 був укладений договір №1 про передачу в оренду земельної ділянки, площею 60 кв.м. для будівництва на ній автомийки. На цій земельній ділянці ОСОБА_3 побудував одноповерхову будівлю автомийки розміром 7,5м. х 8,1м, без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи. що є порушенням ст. ст. 34,36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих будівельних робіт, затв. Постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 р. Судовим розглядом встановлено. що позивач ОСОБА_3 при проведенні вказаної перевірки не був присутній та не повідомлявся про її проведення.

Цього ж дня, 19.05.2016 р. посадовою особою відповідача ОСОБА_4 було видано на ім'я ОСОБА_3 припис № 174 із вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудування шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру у строк - до 19.08.2016 р. Цей припис був вручений голові правління АГК «Промінь-2» ОСОБА_5

Частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Судовим розглядом встановлено, і це не оспорюється сторонами по справі, що на момент здійсення позапланової перевірки був чинним договір № 1 про передачу ОСОБА_3 земельної ділянки площею 60 кв.м. під будівництво автомийки. Це будівництво було здійснене саме ОСОБА_3, що не оспорюється його представником та підтверджується його письмовими поясненнями до протоколу про адміністративне правопорушення. Судом також встановлено, що зазначене будівництво проводилось без реєстрації дозвільних документів на виконання будівельних робіт. Враховуючи таке, суд приходить до висновку, що саме ОСОБА_3 є суб'єктом відповідальності згідно ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», оскільки він є замовником будівництва автомийки на території АГК «Промінь-2», без документів, що дають право виконувати такі роботи.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному припису № 174 від 19.05.2016 р., суд вважає необхідним зазначити, що згідно п. 1 ч. 4 ст. 41-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Враховуючи зафіксовані в акті перевірки від 19.05.2016 року порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, які були допущені позивачем, суд вважає, що відповідачем було правомірно видано оскаржуваний припис, а тому відсутні підстави для визнання його незаконним та скасування.

Суд також не вбачає підстав для задоволення позовних вимог позивача про визнання незаконним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.05.2016 р., оскільки акт перевірки за своїм змістом та правовою природою не породжує і не змінює права та обов'язки позивача, а тому такі позовні вимоги не можуть бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства. Крім цього, акт перевірки не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні ст. 17 КАС України і сам по собі не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлене порушення та може бути використаний під час розгляду відповідної адміністративної справи.

Разом із цим, суд знаходить обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню вимоги позивача про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення № 117 від 02.06.2016 р. виходячи із такого.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення від 19.05.2016 р. був складений із порушенням вимог ст.ст. 254-256 КУпАП, оскільки він був складений у відсутність позивача. Суд не може взяти до уваги надану відповідачем в якості доказу направлення позивачу копії акту перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення, - рекомендоване відправлення про вручення поштового відправлення оскільки у ньому відсутній підпис позивача чи уповноваженої ним особи про їх отримання, а також дата отримання.

Окрім цього, відповідачем при винесенні постанови не було дотримано положень Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, і зокрема п. 13 Порядку, де зазначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Відповідно до п. 17 цього Порядку справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб, а відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Оскільки матеріалами справи встановлено відсутність дотримання посадовою особою відповідача процедури Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 244 від 06 квітня 1995 року, зокрема в частині виконання обов'язків щодо ознайомлення позивача з протоколом, роз'яснення прав та обов'язків, надання права на підписання протоколу та можливості надати зауваження на цей протокол, не надано доказів завчасного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, та зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення від 19.05.2016 р. став підставою для винесення оскаржуваної постанови, суд вважає, що відповідач при притягненні позивача до відповідальності за правопорушення діяв з порушенням Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За такого суд вважає, що оскаржувана позивачем постанова була винесена із порушенням діючого законодавства, тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 10-11; 158-162; 171-2 КАС України, -

П о с т а н о в и в :

Позов задовольнити частково.

Скасувати постанову № 117 від 02.06.2016 р., винесеною головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ в Миколаївській області ОСОБА_4, про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.7 ст. 96 КУпАП.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування припису та акту позапланової перевірки - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського адміністративного апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання постанови апеляційної скарги.

СУДДЯ Л.І. СЕЛІЩЕВА