Справа № 826/8626/17
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2017-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

08 листопада 2017 року 16:02 № 826/8626/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Качура І.А., суддів Келеберди В.І., Федорчука А.Б., при секретарі судового засідання Денисенко А.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомПублічного акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго»
до Кабінету Міністрів України
провизнання незаконним та нечинним розпорядження, постанови

за участі представників сторін:

від позивача - Булаєва О.В..,

від відповідача - Пуленець А.С.,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Західенерго» (далі за текстом - також «Позивач», ПАТ "ДТЕК Західенерго") з позовом до Кабінету Міністрів України (далі за текстом також «Відповідач», КМУ), в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить суд:

- визнати незаконним розпорядження Кабінету Міністрів України № 409-р від 14.06.2017 «Про вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії» та нечинним з моменту його прийняття;

- визнати незаконною постанови Кабінету Міністрів України № 372 від 13.08.2014 «Про затвердження Порядку вжиття тимчасових надзвичайних заходів з подолання наслідків тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії» та нечинною з 11 червня 2017 року.

Позовні вимоги обґрунтуванні тим, що оскаржувані нормативно-правові акти порушують права та законні інтереси позивача, оскільки вжиття надзвичайних заходів, призвело до порушення прав та інтересів ряду теплогенеруючих компаній, зокрема ПАТ «ДТЕК Західенерго». Внаслідок такого нерівномірного розподілу платежів в Оптовому ринку електроенергії ПАТ «ДТЕК Західенерго», виробляючи електроенергію, надаючи резерв потужності та забезпечуючи балансування Об'єднаної енергосистеми, отримує збитки від своєї діяльності на ринку електроенергії, на відміну від виробників, обладнання яких перебуває у простої. Позивач вважає, що розпорядження КМУ №409-р від 14.056.2017 та постанова КМУ №372 від 13.08.2017 року прийнято з порушенням чинного законодавства, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив, вважає позовні вимоги безпідставними та такими, що не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства України та дійсних обставинах справи. Зазначає, що при прийнятті оскаржуваних рішень діяв в межах чинного законодавства та в рамках наданих йому повноважень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.07.2017 року відкрито провадження по справі №826/8626/17.

13.07.2017 року від позивача надійшло клопотання про пришвидшення розгляду справи. Так, враховуючи подане позивачем клопотання про невідкладний розгляд справи ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.08.2017 року задоволено клопотання позивача та призначено справу до слухання на 06.09.2017 року.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги в повному обсязі, а відповідач просив відмовити в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Розглянувши документи і матеріали, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Фактичні обставини справи свідчать, що на виконання ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії», постановою Кабінету Міністрів України № 372 від 13.08.2014 р. був затверджений Порядок вжиття тимчасових надзвичайних заходів з подолання наслідків тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії, який визначає підстави прийняття рішень про вжиття тимчасових заходів; види тимчасових заходів; встановлює, що рішення приймається КМУ за поданням Міненерговугілля або НКРЕ на строк, що не перевищує 1 місяць, а строк його дії може бути продовжений не більше, ніж на один місяць.

11 червня 2017 набрав законної сили Закон України «Про ринок електричної енергії» № 2019-УІІІ від 13.04.2017р., яким скасовано дію ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії», що передбачено п. 23 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення».

Таким чином, з 11 червня 2017 року закон, що передбачав можливість введення Кабінетом Міністрів України надзвичайних заходів на ринку електроенергетики, втратив свою силу.

Як зазначає позивач, Законом України «Про ринок електричної енергії» Кабінету Міністрів України не надані повноваження на введення надзвичайних заходів на ринку електричної енергії або на затвердження порядку вжиття надзвичайних заходів.

14.06.2017р. Кабінетом Міністрів України було прийняте Розпорядження № 409-р «Про вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії». Відповідно до якого, у зв'язку з блокуванням вантажних перевезень енергетичного вугілля антрацитової групи та з метою забезпечення надійної, безперебійної, стабільної роботи об'єднаної енергетичної системи України, запобігання виникненню дисбалансу між виробництвом і споживанням електричної енергії погодитися з пропозицією Міністерства енергетики та вугільної промисловості щодо вжиття на ринку електричної енергії таких тимчасових надзвичайних заходів:

1) державним підприємством "Національна енергетична компанія "Укренерго" виходячи з наявних запасів палива для виробництва електричної енергії тепловими електростанціями енергогенеруючих компаній залежно від марок вугілля, стану електричних мереж та іншого енергетичного обладнання:

визначення допустимого рівня зниження резерву енергогенеруючих потужностей;

встановлення вимог щодо складу обладнання теплових електростанцій енергогенеруючих компаній у розрізі енергоблоків;

застосування у разі виникнення нагальної потреби за погодженням з Міністерством енергетики та вугільної промисловості графіків погодинного вимкнення електричної енергії та графіків її аварійного вимкнення;

здійснення із залученням Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії контролю за дотриманням графіків обмеження енергії та потужності, графіків погодинного вимкнення електричної енергії та графіків її аварійного вимкнення;

2) державним підприємством "Енергоринок":

розроблення графіків навантаження енергетичної системи України з урахуванням вимог державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго" щодо складу обладнання теплових електростанцій енергогенеруючих компаній;

нарахування платежів за електричну енергію її виробникам, що працюють за ціновими заявками, для яких встановлені графіки та обсяги виробництва електричної енергії, за граничною ціною системи;

3) державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом":

дотримання графіків навантаження енергетичної системи України;

забезпечення проведення технічного обслуговування обладнання атомних електростанцій, пов'язаного з необхідністю часткового розвантаження одиничних енергоблоків атомних електростанцій, у вихідні або святкові дні;

розвантаження енергоблоків атомних електростанцій у разі потреби за балансом потужності у вихідні і святкові дні.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, ч. 2 ст. 27 Закону України «Про засади функціонування ринку електричної енергії» від 24.10.2013 р., встановлено, що у сфері функціонування ринку електричної енергії до повноважень Кабінету Міністрів України належать такі повноваження як: затвердження порядку вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії; прийняття рішення щодо вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії у випадках, передбачених цим Законом, правилами ринку та кодексом електричних мереж.

Відповідно до ст. 29 ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії» у разі тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії внаслідок виникнення аварійних ситуацій в об'єднаній енергетичній системі України, викликаних пошкодженням електроенергетичних установок, їхніх елементів, споруд, або внаслідок надзвичайних ситуацій Кабінет Міністрів України мас право приймати рішення щодо вжиття тимчасових надзвичайних заходів із подолання наслідків такої ситуації відповідно до затвердженого ним порядку. Рішення щодо вжиття надзвичайних заходів на ринку електричної енергії приймається Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в електроенергетичному комплексі, або національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо виникнення порушення нормальної роботи ринку електричної енергії за результатами моніторингу ринку електричної енергії. Надзвичайні заходи на ринку електричної енергії можуть вживатись на період, що не перевищує один місяць. Кабінет Міністрів України має право прийняти рішення про продовження терміну дії вжитих надзвичайних заходів на ринку електричної енергії, але не більше ніж на один місяць.

Так, частиною 3 статті 5 Закону України «Про ринок електричної енергії», вбачається, що до повноважень Кабінету Міністрів України у сфері електроенергетики належить:

1) затвердження Енергетичної стратегії України;

2) визначення вимог до уповноваженого банку та переліку уповноважених банків ринку електричної енергії;

3) утворення оператора ринку, гарантованого покупця;

4) прийняття рішення про покладення спеціальних обов'язків для забезпечення загальносуспільних інтересів та умов (порядку) виконання таких спеціальних обов'язків;

5) затвердження порядку проведення конкурсу з визначення постачальників універсальних послуг, постачальників "останньої надії";

6) затвердження порядку надання звільнення, передбаченого статтею 24 цього Закону;

7) затвердження порядку забезпечення постачання електричної енергії захищеним споживачам;

8) затвердження річного прогнозного паливно-енергетичного балансу;

9) затвердження порядку проведення конкурсу на будівництво генеруючої потужності та заходів з енергоефективності/управління попитом;

10) затвердження особливостей регулювання правових, економічних та організаційних відносин, пов'язаних з продажем електричної енергії на тимчасово окуповану територію, а також відносин, пов'язаних з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням, купівлею, продажем і використанням електричної енергії на тимчасово окупованій території України;

11) інші повноваження, визначені законами.

З аналізу чинного законодавства вбачається, що з набранням чинності Законом України «Про ринок електричної енергії» № 2019-УІН у Кабінету Міністрів України відсутні повноваження на застосування надзвичайних заходів на ринку електричної енергії.

14.06.2017р. Кабінетом Міністрів України було прийняте Розпорядження № 409-р «Про вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії» (далі за текстом також Розпорядження № 409-р), яке діяло в період з 17.06.2017р. до 17.07.2017р., тобто судом встановлено, що оскаржуване розпорядження було прийняте та діяло вже після втрати чинності ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії», який надавав такі повноваження Кабінету Міністрів України.

У відповідності до ст. 19 Конституції України Кабінет Міністрів України має право діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як вже було зазначено вище, у відповідності до ст. 29 ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії» саме до компетенції Кабінету Міністрів України належало право на прийняття рішення щодо вжиття надзвичайних заходів на ринку електричної енергії протягом дії цього закону, яке в майбутньому відпало у зв'язку із втратою чинності законом, який його надав.

Таким чином, Кабінет Міністрів України втратив повноваження на прийняття регуляторних актів про вжиття тимчасових заходів на ринку електричної енергії з моменту набуття чинності ЗУ «Про ринок електричної енергії», яким скасовано дію ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії», що передбачено п. 23 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення».

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Згідно п. З Порядку вжиття тимчасових надзвичайних заходів з подолання наслідків тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії, затвердженого оскаржуваною Постановою 372, тимчасові надзвичайні заходи на ринку електричної енергії можуть передбачати, зокрема:

- встановлення учасникам ринку електричної енергії особливих умов купівлі-продажу електричної енергії;

- встановлення учасникам ринку обов'язкових вимог щодо виробництва, постачання та купівлі-продажу електричної енергії, вжиття інших заходів в межах повноважень КМУ, Міненерговугілля або НКРЕ.

Заходи, що вжиті Розпорядженням 409-р, зокрема, передбачають нарахування платежів за електричну енергію її виробникам, що працюють за ціновими заявками, для яких встановлені графіки та обсяги виробництва електричної енергії, за граничною ціною системи.

Таким чином, Постанова 372, що оскаржується, розповсюджується зокрема на учасників ринку, а Розпорядження 409-р - на виробників, що працюють за ціновими заявками.

Відповідно до положень ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасниками ринку електричної енергії України є виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом. Позивач є учасником ринку електричної енергії, що підтверджується тим. що Позивач здійснює продаж електричної енергії Оптовому постачальнику (ДП «Енергоринок») на підставі договору № 62/01- ЗР від 17.08.1999 року, що був долучений Позивачем до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем додані до матеріалів справи постанови про затвердження тарифів на електричну енергію виробникам, що працюють за ціновими заявками на квітень, травень та червень 2017 року, в яких ПАТ «ДТЕК Західенерго» зазначений серед виробників, що працюють за ціновими заявками та п.3.1.1. Договору купівлі-продажу укладеного з ДП «Енергоринок» від 17 серпня 1999 року.

Таким чином, ПАТ «ДТЕК Західенерго» є суб'єктом, до якого застосовувались надзвичайні заходи з боку ДП «НЕК Укренерго» та ДП «Енергоринок», передбачені Розпорядженням № 409-р «Про вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії», що оскаржуються.

У ході розгляду адміністративної справи, судом встановлено, що Розпорядження № 409-р було прийнято Відповідачем після втрати чинності ЗУ «Про засади функціонування ринку електричної енергії», який надавав Кабінету Міністру України право на прийняття такого рішення.

За таких обставин суд приходить до обґрунтованого висновку, що на час прийняття Розпорядження № 409-р у Кабінету Міністрів України були відсутні повноваження на прийняття рішення про вжиття надзвичайних заходів, що обумовлює його незаконність.

Стосовно позовних вимог про визнання нечинною постанови Кабінету Міністрів України № 372 від 13.08.2014 «Про затвердження Порядку вжиття тимчасових надзвичайних заходів з подолання наслідків тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії» та нечинною з 11 червня 2017 року, суд зазначає наступне.

Частина третя статті 4 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» визначає, що Кабінет Міністрів України відповідно до Конституції України та цього Закону затверджує Регламент Кабінету Міністрів України, який визначає порядок проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень, інші процедурні питання його діяльності.

Відповідно до частин другої, третьої статті 50 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» проекти актів Кабінету Міністрів України готуються міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, державними колегіальними органами. Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними. Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

Проекти актів Кабінету Міністрів України вносяться на розгляд Кабінету Міністрів України міністерствами, центральними органами виконавчої влади (крім тих, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через відповідного члена Кабінету Міністрів України), державними колегіальними органами, місцевими державними адміністраціями.

Так, проект оскаржуваної постанови було підготовлено, та внесено на розгляд Кабінету Міністрів України Міністерством енергетики та вугільної промисловості України.

Порядок проведення засідань Кабінету Міністрів України, підготовки та прийняття рішень встановлює Регламент Кабінету Міністрів України, який також визначає інші процедурні питання його діяльності.

Регламент Кабінету Міністрів України затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2007 р. № 950 (надалі - Регламент), главою 2 якого визначається процедура підготовки акта Кабінету Міністрів України.

Так, згідно пункту 1 § 32 глави 2 Регламенту проекти актів Кабінету Міністрів готуються на основі та на виконання Конституції і законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів, доручень Прем'єр- міністра, а також за ініціативою членів Кабінету Міністрів, центральних органів виконавчої влади, державних колегіальних органів. Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій з дотриманням вимог цього Регламенту.

Відповідно до параграфу 44 Регламенту розробник подає Мін'юсту для проведення правової експертизи разом з пояснювальною запискою, матеріалами погодження (листами із зауваженнями і пропозиціями).

Як вбачається із пояснювальної записки до оскаржуваної постанови метою оскаржуваної постанови є врегулювання взаємовідносин між органами центральної виконавчої влади Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та встановлення надзвичайних заходів та їх обсягів, що можуть тимчасово застосовуватись до суб'єктів ринку електричної енергії у разі тривалого порушення нормальної роботи електричної енергії.

За результатами правової експертизи проекту оскаржуваної постанови Міністерством юстиції України складено висновок від 15.08.2014, відповідно до якого проект оскаржуваної постанови відповідає Конституції України, а також актам законодавства, що мають вищу юридичну силу та узгоджується з актами такої ж юридичної сили. Пунктом 5 параграфу 33 Регламенту встановлено, що проект акту Уряду підлягає обов'язковому погодженню усіма заінтересованими органами.

Відповідно до довідки про погодження проекту оскаржуваної постанови, проект погоджено із Міністерством фінансів України, головою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, Міністерством економічного розвитку і торгівлі України, Антимонопольним комітетом України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова прийнята Кабінетом Міністрів України в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Регламентом, Конституцією та законами України. Відтак, судом не вбачається законних підстав для визнання нечинною та скасування постанови Кабінету Міністрів України № 372 від 13.08.2014 «Про затвердження Порядку вжиття тимчасових надзвичайних заходів з подолання наслідків тривалого порушення нормальної роботи ринку електричної енергії» та нечинною з 11 червня 2017 року.

При цьому, суд відхиляє доводи відповідача про порушення позивачем строку звернення до суду, оскільки оскаржувана постанова, на думку позивача, є незаконною з 11.06.2017 після набрання чинності Законом України «Про ринок електричної енергії» №2019-VII.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, виходячи з вищенаведених приписів законодавства, поданих позивачем документів і матеріалів, з'ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Беручи до уваги положення статті 94 КАС України, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Враховуючи викладене, керуючись статями 9, 69, 70, 71, 15,8 - 163, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати незаконним та нечинним з моменту прийняття розпорядження Кабінету Міністрів України №409-р від 14.06.2017 «Про вжиття тимчасових надзвичайних заходів на ринку електричної енергії».

У задоволені інших позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кабінету Міністрів України сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень 00 коп.)

Постанова набирає законної сили згідно ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 185 -187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.А. Качур

Судді В.І. Келеберда

А.Б. Федорчук