Справа № 808/3508/17
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2017-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

808/3508/17

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20 листопада 2017 року

Справа № 808/3508/17

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Татаринов Д.В., розглянувши у м.Запоріжжі матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «КИЕВ» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «КИЕВ» (надалі - позивач) до Державної фіскальної служби України (надалі - відповідач), в якому позивач просить суд:

- скасувати Рішення № 181887/32902162 від 25 вересня 2017 року комісії ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, щодо відмови в реєстрації податкової накладної № 55 від 16 серпня 2017 року;

- зобов'язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкову накладну № 55 від 16 серпня 2017 року у сумі 5 850 000,00грн., в т.ч. ПДВ - 975 000,00 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до частини 1 статті 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, з огляду на наступне.

1.Так, позивачем в позовній заяві як відповідача ДФС України.

Суд зазначає, що організаційні та процедурні засади діяльності комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), а також права та обов’язки її членів визначені в Порядку роботи комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації затвердженого наказом Міністерства фінансів України №566 від 13 червня 2017 року.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 566 від 13 червня 2017 року комісія є постійно діючим колегіальним органом при ДФС, що діє в межах повноважень, визначених пунктом 201.16 статті 201 розділу V Податкового кодексу України та постановою Кабінету Міністрів України від 29 березня 2017 року № 190 «Про встановлення підстав для прийняття рішення комісією Державної фіскальної служби про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації».

Так, постановою Кабінету Міністрів України № 190 від 29 березня 2017 року установлено, що комісія Державної фіскальної служби (далі - комісія ДФС) приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації на підставі отриманих від платника податку на додану вартість відповідно до підпункту «в» підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) письмових пояснень щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, та/або копій документів, які платник податку має право подати до органу Державної фіскальної служби протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов’язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Таким чином, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймає комісія Державної фіскальної служби, а відтак і зобов’язання вчинити дії щодо реєстрації податкових накладних повинно бути визначено до комісії ДФС.

Однак, суд звертає увагу позивача на те, що Державна фіскальна служба України може бути злучена до участі у справі у якості третьої особи, якщо за результатами розгляду справи рішення суду може вплинути на її права та обв’язки.

У позові позивач просить суд скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, а відповідачем в прохальній частині позову необґрунтовано зазначена Державна фіскальна служба України, чим порушено пункт 4 частини 1 статті 106 КАС України.

Таким чином, для виправлення недоліків позовної зави позивачу необхідно подати до суду уточнений адміністративний позов (примірник – суду та відповідно кількості відповідачів, третіх осіб).

2.Згідно з частиною 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду позову майнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У частині 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, з 1 травня - 1624 гривні, з 1 грудня - 1700 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Позивачем в позовній заяві визначено дві вимоги немайнового характеру.

Позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення про сплату судового збору на загальну суму 1600,00 грн.

Таким чином, позивачем не доплачено судового збору у сумі 1600,00 грн.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу до суду необхідно надати докази сплати судового збору у сумі 1600,00 грн.

Отже, всупереч вимог частини 3 статті 106 КАС України позивачем до позову не додано доказів сплати до відповідного бюджету судового збору у розмірі ставки, встановленої статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Відтак, позивачем не додано доказів сплати судового збору, як цього вимагає частини 3 статті 106 КАС України.

Відповідно до статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Такі обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, а тому, згідно з частиною 1 статті 108 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарська Компанія «КИЕВ» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов'язання вчинити певні дії – залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 11 грудня 2017 року (з урахуванням поштового перебігу).

3. Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви подати до канцелярії Запорізького окружного адміністративного суду: докази сплати судового збору з урахуванням обставин викладених у мотивувальній частині цієї ухвали; уточнену позовну заяву з урахуванням обставин викладених у мотивувальній частині цієї ухвали, для суду та копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

4. Роз’яснити, що згідно з пунктом 1 частини 3 статті 108 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

5. Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили у строк та порядок визначений статтями 167, 186, 254 КАС України.

Ухвала оскаржується у строк та порядок встановлений статтями 167, 186 КАС України.

Суддя Д.В. Татаринов