Справа № 816/1881/17
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2017-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/1881/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Слободянюк Н.І., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом до Головного Управління Національної поліції в Полтавській області про скасування наказу у частині, -

В С Т А Н О В И В:

26 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом /з урахуванням уточнень позовних вимог від 10.11.2017/ до Головного Управління Національної поліції в Полтавській області про скасування наказу "Про порушення службової дисципліни працівниками Кременчуцького відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 25 липня 2017 року № 1005 у частині притягнення до дисциплінарної відповідальності оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 (пункт 1).

В обґрунтування позовної вимоги позивач зазначив, що оскаржуваний наказ винесено без урахування тих обставин, що 22 червня 2017 року позивач заступив на службу у складі СОГ на виконання наказу безпосереднього керівництва з метою заміни члена СОГ лейтенанта поліції ОСОБА_2 та що службове розслідування проведене та оформлене з порушенням вимог відповідного законодавства /а.с. 5-16, 96/.

У письмових запереченнях проти позову відповідач посилався на вчинення позивачем дисциплінарного проступку внаслідок використання службового автотранспорту, закріпленого за іншими працівниками відділення поліції, та на прийняття оскаржуваного наказу у межах повноважень відповідача та у спосіб, передбачений законодавством /а.с.46 -50/.

У судове засіданні позивач, його представник та представник відповідача не зявилися, надавши суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності /а.с. 128, 129/.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Зважаючи на достатність у справі доказів для розгляду справи по суті, беручи до уваги заявлені клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та представника відповідача, суд визнав за можливе розглянути справу у порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини 1 статті 41 КАС України.

Встановивши фактичні обставини, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, повно, обєктивно, безпосередньо і всебічно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 01.03.2017 № 74-о-с ОСОБА_1 з 01.03.2017 призначено на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області /а.с. 30/.

На підставі письмового рапорту начальника сектору кримінальної поліції Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_3 від 22.06.2017 за погодженням /за резолюцією/ з начальником Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 22 червня 2017 року проведена заміна члена добового наряду оперуповноваженого СКП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 на оперуповноваженого СКП лейтенанта поліції ОСОБА_1 з причини задіяння ОСОБА_2 в оперативно-розшукових заходах по документуванню наркозлочинів на території Кременчуцького району/а.с. 93/.

Про здійснену заміну доведено до відома виконуючого обовязки начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП підполковника поліції ОСОБА_5, чергового сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП ОСОБА_6, а також старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та лейтенанта поліції ОСОБА_1

Після проходження цільового інструктажу /згідно запису № 1833 у журналі реєстрації інструктажів про заходи безпеки при поводженні з табельною вогнепальною зброєю/ та отримання зброї /згідно запису за 22.06.2017 у книзі видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів та запису у книзі нарядів/ лейтенант поліції ОСОБА_1 заступив на службу у складі СОГ в якості оперуповноваженого під керівництвом виконуючого обовязки начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП підполковника поліції ОСОБА_5Л./а.с. 78, 79, 90-92/.

За наказом в.о. начальника СРПП № 4 підполковника поліції ОСОБА_5 лейтенант поліції ОСОБА_1 пройшов медичний огляд водія та передрейсовий інструктаж водіїв Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП, про що зазначено у журналі щомісячного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв від 22.06.2017 під записом № 2238 та у журналі обліку інструктажів водіїв від 22.06.2017 під записом № 9/а.с. 55, 67, 71, 77, 88, 89/.

Під час несення служби у складі СОГ 22 червня 2017 року ОСОБА_1 здійснював виїзди на виклики громадян та повідомлення про злочини на службовому автомобілі ВАЗ 21093 з реєстраційним номером 17-0344 (на синьому фоні), ключі від якого разом з дорожнім листом були надані йому в.о. начальника СРПП № 4 підполковником поліції ОСОБА_5 /а.с. 55, 56, 67, 71, 119-121/.

Цього ж дня близько о 17.15 у м. Кременчук по проспекту Полтавському сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля ВАЗ 21093 з реєстраційним номером 17-0344 (на синьому фоні) під керуванням лейтенанта поліції ОСОБА_1 та автомобіля ВАЗ 21104 з реєстраційним номером ВІ2639 під керуванням громадянина ОСОБА_7

У результаті ДТП лейтенант поліції ОСОБА_1, лейтенант поліції ОСОБА_8, а також ОСОБА_7 і пасажир ОСОБА_9 отримали тілесні ушкодження різного ступеню тяжкості.

Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області "Про призначення та проведення службового розслідування" від 23.06.2017 № 697 призначено службове розслідування за фактом скоєння 22 червня 2017 року ДТП у м. Кременчук по проспекту Полтавському за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького ВП ГУПН майора поліції ОСОБА_8В./а.с. 58/.

За результатами проведеного розслідування складено висновок від 20.07.2017, в якому зафіксовано порушення лейтенантом поліції ОСОБА_1 вимог статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІV, пункту 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 4 Додатку 15 до наказу ГУНП від 01.02.2017 № 133 "Про закріплення службового транспорту" /а.с. 52-57, 59-74/.

На підставі цього висновку Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області виданий наказ "Про порушення службової дисципліни працівниками Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 25.07.2017 № 1005, згідно пункту 1 якого лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено зауваження /а.с. 17,18/.

Позивач не погодився з цим наказом у частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності та оскаржив його до суду.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному наказу /у частині пункту 1/, судом встановлено, що він прийнятий з порушенням норм закону та без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію ".

Частинами 1, 4 статті 18 цього Закону встановлено, що поліцейський зобов'язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та ОСОБА_10 поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді /частина 1/.

Додаткові обов'язки, пов'язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом /частина 4 /.

Частинами 1, 2 статті 19 цього ж Закону встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону /частина 1/; підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом /частина 2/.

Згідно преамбули Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІV, цей Статут визначає сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень /надалі по тексту Дисциплінарний статут/.

За визначенням статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та ОСОБА_10 працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги ОСОБА_10 працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку /стаття 7 Дисциплінарного статуту/.

Невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни є, за визначенням статті 2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком, за вчинення якого статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачена дисциплінарна відповідальність.

Отже, зі змісту наведених норм слідує, що службова дисципліна полягає не тільки у виконанні (дотриманні) поліцейськими законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності, а і у бездоганному та неухильному виконанні наказів керівництва. Порушення службової дисципліни, у тому числі невиконання наказів керівництва, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого передбачена дисциплінарна відповідальність.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 №230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована у Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за №541/23073.

Пунктом 2.1 вказаної Інструкції передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі, зокрема, скоєння особою РНС дорожньо-транспортної пригоди, унаслідок якої загинула (и) чи отримала (и) тілесні ушкодження особа (особи) РНС чи цивільні особи /пункт 2.2 Інструкції/.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 2.6 Інструкції).

Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування /пункт 5.3 Інструкції/.

Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Зміст наказу доводиться до відома особи РНС, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис /пункт 5.4 Інструкції/.

Матеріалами справи підтверджено, а відповідачем не спростовано, що 22 червня 2017 року оперуповноважений СКП лейтенант поліції ОСОБА_1 заступив на службу у сектор реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП під керівництвом виконуючого обовязки начальника сектору підполковника поліції ОСОБА_5 за наказом начальника сектору кримінальної поліції ОСОБА_3 за погодженням з начальником Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4

Під час служби лейтенант поліції ОСОБА_1, як того вимагають приписи статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, виконував накази виконуючого обовязки начальника СРП ОСОБА_5, у тому числі наказ щодо використання службового автомобіля ВАЗ 21093 з реєстраційним номером 17-0344 для здійснення виїздів на виклики громадян.

Під час виїзду на виклик громадянина ОСОБА_10В./ повернення з виклику лейтенант поліції ОСОБА_1 потрапив у дорожньо-транспортну пригоду.

На підставі наказу ГУ НП в Полтавській області від 23.06.2017 № 697 проведено службове розслідування за фактом скоєння лейтенантом поліції ОСОБА_1 дорожньо-транспортної пригоди, унаслідок якої учасниками ДТП отримані тілесні ушкодження різного ступеню тяжкості.

Результати службового розслідування оформлені висновком від 20.07.2017.

У висновку службового розслідування відповідачем зазначено, що наказом ГУ НП у Полтавській області «Про закріплення службового автотранспорту" від 01.02.2017 № 133 за працівниками підрозділів ГУ НП в Полтавській області закріплено службовий автотранспорт згідно з додатками /а.с. 94/.

Так, відповідно до пункту 4 додатку 15 до вказаного наказу службовий автомобіль ВАЗ 21093 з реєстраційним номером 17-0344 закріплений за працівниками Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП згідно списку.

У списку працівників, за якими закріплено зазначений автомобіль, лейтенант поліції ОСОБА_1 не значиться.

З огляду на це члени комісії по проведенню службового розслідування встановили у діях ОСОБА_1 недотримання пункту 4 додатку 15 до наказу ГУ НП в Полтавській області "Про закріплення службового автотранспорту" від 01.02.2017 № 133, статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справі, статті 18 Закону України «Про національну поліцію» та необхідність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за видом зауваження.

Разом з тим, суд звертає увагу, що 22 червня 2017 року з 12.00 дня позивач перебував у підпорядкуванні сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП у складі СОГ в якості оперуповноваженого.

Завдання, основні напрями організації роботи, обов'язки і права працівників патрульної служби Міністерства внутрішніх справ України регулюються Положенням про патрульну службу МВС, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 02.07.2015 № 796, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03.07.2015 за № 777/27222 /далі по тексту - Положення/.

Згідно з розділом IX Положення організацію діяльності, контроль за діяльністю патрульної служби здійснює начальник Департаменту патрульної служби Міністерства внутрішніх справ України. Начальник патрульної служби в межах повноважень, на основі та на виконання чинного законодавства видає накази організаційно-розпорядчого характеру і приймає рішення, організовує та контролює їх виконання.

Наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати.

Накази можуть даватись як в усній, так і в письмовій формі.

У разі одержання наказу від старшого прямого начальника підлеглий зобов'язаний виконати його та повідомити про це свого безпосереднього начальника.

Скасувати наказ має право тільки начальник, який видав відповідний наказ, або старший прямий начальник.

Накази повинні бути законними, зрозумілими і виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк.

У разі одержання наказу, який суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що повинен негайно поінформувати начальника, який віддав наказ, а в разі підтвердження цього наказу - письмово поінформувати старшого прямого начальника /стаття 4 Дисциплінарного статуту/.

Виходячи зі змісту наведених норм, накази повинні відповідати таким умовам: 1) виходити від начальника; 2) носити характер однозначного, обов'язкового до виконання веління; 3) в обовязковому порядку бути доведеними до відома працівника.

Судом встановлено, що ані висновок службового розслідування, ані надані відповідачем докази не містять жодного доказу ознайомлення позивача зі змістом наказу ГУ НП в Полтавській області "Про закріплення службового автотранспорту" від 01.02.2017 № 133 станом на 22.06.2017. У ході службового розслідування взагалі не встановлювався факт ознайомлення позивача з вказаним наказом.

За відсутності встановленого факту обізнаності позивача зі змістом наказу від 01.02.2017 № 133, виконання позивачем усного наказу виконуючого обовязки начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Кременчуцького РВП Кременчуцького ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5, у підпорядкуванні якого знаходився позивач 22.06.2017, про використання службового автомобіля ВАЗ 21093 з реєстраційним номером 17-0344 у службових цілях з метою реагування на виклики громадян, визнається судом правомірним.

На підставі письмових пояснень ОСОБА_5 у межах службового розслідування та пункту 4 додатку 15 до наказу ГУ НП в Полтавській області "Про закріплення службового автотранспорту" від 01.02.2017 № 133 судом зясовано, що вказаний службовий автомобіль був закріплений за ОСОБА_5, який і дав позивачу ключі від автомобілю та дорожній лист.

Також суд враховує ті обставини, що жодний службовий автомобіль за лейтенантом поліції ОСОБА_11 не закріпили, у той час як його службовий обовязок передбачав виїзди на виклики громадян, та що згідно письмових пояснень ОСОБА_12, відповідального за загальний контроль по дотриманню транспортної дисципліни, експлуатацію службового транспорту у Кременчуцькому РВП Кременчуцького ВП ГУНП, та ОСОБА_6, чергового сектору реагування патрульної поліції № 4, у штатному розкладі чергової частини відсутні посади водіїв, у звязку з чим керівництвом РВП було прийнято рішення про те, що водіями автомобілів заступають працівники добового наряду, в яких є посвідчення водія відповідної категорії та які мають достатні навики керування автомобілями /а.с. 55, 64/.

Використання позивачем не закріпленого за ним службового автомобілю було єдиною підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення за видом зауваження. Інших порушень службової дисципліни з боку позивача у ході службового розслідування відповідачем не встановлено.

З огляду на встановлені обставини та викладені норми законодавства, суд дійшов висновку, що пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Полтавській області "Про порушення службової дисципліни працівниками Кременчуцького районного відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 25.07.2017 № 1005 не відповідає нормам законодавства та обставині відсутності вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку.

Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно частини 2 статті 162 згаданого Кодексу у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправними рішення субєкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

Зважаючи на те, що оскаржуваний /у частині пункту 1/ наказ є правовим актом індивідуальної дії, який відповідно до повноважень суду, встановлених частиною 2 статті 162 КАС України, визнається судом протиправним і скасовується, суд вважає за необхідне згідно з частиною 2 статті 11 зазначеного Кодексу вийти за межі позовної вимоги /про скасування пункту 1 наказу/ і визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області "Про порушення службової дисципліни працівниками Кременчуцького відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 25 липня 2017 року № 1005.

Підстави для розподіли судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 7-11, 71, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про скасування наказу у частині задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області "Про порушення службової дисципліни працівниками Кременчуцького відділення поліції Кременчуцького ВП ГУНП та притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 25 липня 2017 року № 1005.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Н.І. Слободянюк