Справа № 806/2578/17
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2017-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 листопада 2017 року Житомир Справа № 806/2578/17

Категорія 6.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Капинос О.В.

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

26.09.2017 ОСОБА_1 звернулася до адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити дії

В судове засідання позивач повторно не з'явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання з"явився, просив позовну заяву залишити без розгляду , у зв"язку з повторною неявкою позивача. Подав заяву про розглдя справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду, з огляду на таке.

Ухвалою суду від 27.09.2017 відкрито провадження у справі.

В судове засідання, призначене на 11.10.2017 позивач не з"явився, подав заяву про відкладення розгляду справи, у зв"язку із зайнятістю її адвоката у іншому судовому засіданні. Проте, жодних доказів, що б підтверджували поважність причини неявки, суду не надав.(а.с.39)

Отже, оскільки таке клопотання представника позивача не підтверджено жодним належними доказами, суд не визнає поважними причини такої неявки.

Судове засідання було відкладене на 26.10.2017.

В судове засідання 26.10.2017, позивач та представник позивача не з"явилися, про причини неявки суд не повідомили. При цьому, представник позивача повідомлена про розгляд справи належним чином, що підтверджується розпискою про вручення повістки. (а.с.48)

Жодних клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача чи його представника до суду не надходило.

У зв"язку з неявкою позивача розгляд справи було відкладено на 08.11.2017.

В судове засідання 08.11.2017 позивач та представник позивача не з"явилися, повідомлені про розгляд справи належним чином. Позивач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв"язку з відрядження, при цьому, жодних доказів, що б підтверджували поважність причини неявки, суду не надано.(а.с.55)

Отже, оскільки таке клопотання представника позивача не підтверджено жодним належними доказами, суд не визнає поважними причини такої неявки.

У зв"язку клопотанням позивача, розгляд справи судом відкладено на 22.11.2017.

В судове засідання 22.11.2017 з"явився лише представник відповідача. Позивач та представник позивача не з"явилися, повідомлені про розгляд справи належним чином. Від позивача на адресу суду повернувся конверт з повісткою з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Представник позивача повідомлений про дату розгляду справи у телефонному режимі.

У відповідності до ч.11 ст. 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повернення поштового відправлення з повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Отже, позивач, вважається повідомленим про розгляд справи 22.11.2017 належним чином.

При цьому, жодних клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача чи його представника до суду не надходило.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що позивач повторно не прибув в судове засідання без поважних причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений вчасно та належним чином.

Вирішуючи питання щодо можливості залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з повторною неякою позивача, суд виходить з наступного.

Згідно п. 4 ч.1 ст. 155 Кодексу адміністративного судочинства України, яка кореспондується із положеннями ч.3 ст. 128 цього Кодексу, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд враховує, що згідно зі ч.1,2 ст. 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов"язком позивача є повідомлення суду про неможливості його явки в судове засідання та про причини такого неприбуття. Якщо позивач не повідомив про причини неприбуття або суд визнав їх неповажними, недоведеними, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частинами 1,2 ст.8 КАС визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 р. у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Також, у рішеннях Європейського суду з прав людини неодноразово підкреслювалось, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом ("Кресс проти Франції", п. 72; "Ф.С.Б. проти Італії", рішення від 28.08.1991, п. 33; "Т. проти Італії", рішення від 12.10.1992, п. 26; "Кайя проти Австрії", п. 28 від 08.06.2006; "Надточий проти України", рішення від 15.05.2008, п. 26).

Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 по справі №17-рп/2011 визначив, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон ліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Позивачем про зміну його адреси, адреси його представника у відповідності до ч.1 ст.40 КАС України суд повідомлено не було.

Натомість, судом вжито всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача та його представника про час та місце судового розгляду даної справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, хоча вважається повідомленим про розгляд справи належним чином .

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні п. 11 ч.1 ст. 3 КАС України розумний строк - це найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

З огляду на викладене та з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст.8,122,128, п.4 ч.1 ст.155, ст.165.186,254 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя О.В. Капинос