Справа № 808/3373/17
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2017-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2017 року Справа № 808/3373/17 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калашник Ю.В., розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі позивач або ГУ ДСНС України у Запорізькій області) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) із позовом до Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області (далі відповідач або Управління освіти Мелітопольської МР Запорізької області), в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації твердопаливної котельні на території Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської міської ради Запорізької області розташованої за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Гризодубової, 37 А, шляхом зобов'язання відповідача повністю зупинити експлуатацію твердопаливної котельні за вказаною адресою, окрім робіт пов'язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що за результатами проведеної перевірки встановлено порушення відповідачем норм пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоровю людей, у звязку з чим наявні підстави для зупинення експлуатації твердопаливної котельні на території Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської міської ради Запорізької області.

Ухвалою судді від 07.11.2017 відкрито скорочене провадження та запропоновано відповідачу надати у десятиденний строк з дня одержання ухвали письмові заперечення проти позову та докази на обґрунтування цих заперечень, або заяву про визнання позову.

20.11.2017 до суду від представника відповідача надійшла заява про визнання позову (вх. № 32022), в якій зазначає, що невиконання вимог пожежної та техногенної безпеки на обєкті спричинено відсутністю належного фінансування видатків з бюджету.

Відповідно до частини четвертої статті 183-2 КАС України, суддя розглядає справу в порядку скороченого провадження одноособово, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. За результатами розгляду справи у скороченому провадженні суддя, оцінивши повідомлені позивачем, відповідачем обставини, за наявності достатніх підстав приймає законне судове рішення. У разі недостатності повідомлених позивачем обставин або якщо за результатами розгляду поданого відповідачем заперечення суд прийде до висновку про неможливість ухвалення законного судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, суд розглядає справу за загальними правилами цього Кодексу, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню.

За приписами частини пятої статті 183-2 КАС України, справа повинна бути розглянута у порядку скороченого провадження протягом таких строків, зокрема: не пізніше наступного дня з дня надходження до суду заяви відповідача про визнання позову.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, та враховуючи подану відповідачем заяву про визнання позову, вирішив розглянути справу у порядку скороченого провадження та встановив наявність достатніх підстав для вирішення спору по суті.

Розглянувши матеріали та зясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1в.о. начальника ГУ ДСНС України у Запорізькій області від 29.09.2017 №325 наказано провести з 05.10.2017 по 18.10.2017 позапланову перевірку стану пожежної і техногенної безпеки дошкільних навчальних закладів.

09.10.2017 посадовим особам ГУ ДСНС України у Запорізькій області видано посвідчення на проведення перевірки №2201.

У період з 05.10.2017 по 18.10.2017, на підставі наказу № 325 від 29.09.2017 та посвідчення № 2201 від 09.10.2017, фахівцями позивача проведено позапланову перевірку Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської МР Запорізької області Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області, за результатами якої складено Акт № 50 від 18.10.2017.

В ході проведеної перевірки позивачем встановлено, шо об'єкт відповідача - будівля твердопаливної котельні на території Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської МР Запорізької області за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Гризодубової 37-А експлуатується з порушеннями норм пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

1. Приміщення не обладнані системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей згідно з вимогами пункту 7.2 таблиці «А1» додатку «А», пункту 4 таблиці «Б1» додатку «Б» ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України 05 березня 2015 року за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Система пожежної сигналізації, оповіщення та управління евакуацією людей при пожежі повинні бути встановлені на об'єктах, де вплив небезпечних факторів пожежі може призвести до травматизму та (або) загибелі людей.

2. Не проведене випробування на тиск та витрату води пожежного гідранту з оформленням акту.

Відповідно до вимог абзацу 5 пункту 2.1 глави 2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України 05 березня 2015 року за № 252/26697, для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу.

У відповідності до вимог пункту 4 розділу IV «Інструкції про порядок утримання, обліку та перевірки технічного стану джерел зовнішнього протипожежного водопостачання» (далі за текстом - Інструкції), затверджених наказом МВС від 15.06.2015 № 696, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 липня 2015 року за № 780/27225 перевірка з пуском (забором) води проводиться один раз на рік (квітень - травень). Під час перевірки з пуском (забором) води для пожежних гідрантів (далі за текстом - ПГ) встановлюються: наявність води та розрахунковий тиск у водопровідній мережі шляхом почергового встановлення пожежної колонки на кожний ГІГ; справність обладнання для пуску води з ПГ (пожежної колонки, запірної арматури та штока гідранта) та стан зливного отвору стояка ПГ; водовіддача водопровідної мережі шляхом підключення пожежно-рятувальних автомобілів на ПГ та подачі води з пожежних стволів у кількості, необхідній для забезпечення розрахункової витрати води, до місця умовної пожежі під час проведення пожежно-тактичних навчань (занять) пожежно-рятувальних підрозділів ДСНС України зі складанням Акту перевірки водопровідної мережі на водовіддачу, форма якого наведена у додатку 7 Інструкції. У відповідності до пункту 6 розділу IV Інструкції керівники об'єктів незалежно віл форм власності зобов'язані не рідше двох разів на рік (квітень - травень, вересень - жовтень) проводити відповідно до пунктів 3, 4 цього розділу перевірку об'єктових джерел зовнішнього протипожежного водопостачання, розміщених на їх території, із залученням (за їх письмовим зверненням) пожежно- рятувальних підрозділів ДСНС України. Пожежні гідранти в основному розраховані на великі об'єкти, де висока ймовірність загоряння, пожежні гідранти призначені для забору води, для боротьби з вогнем. Тому їх непрацездатність при виникненні пожежі може призвести до загрози життю і здоров'ю людей.

3. Не проведено вогнезахисного обробляння дерев'яних конструкцій даху твердопаливної котельні.

Відповідно до вимог пункту 2.5 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України від 05 березня 2015 року за № 252/26697, дерев'яні конструкції в будинках усіх ступенів вогнестійкості, крім V, повинні піддаватися вогнезахисному оброблянню, за винятком вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів. Під час пожежі спостерігаються велика швидкість розповсюдження вогню, що призводить до передчасного руйнування як окремих конструкцій, так і будівель в цілому, що несе загрозу для здоров'я і життя людей.

4. Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у приміщеннях твердопаливної котельні

Відповідно до вимог пункту 1.8 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України 05 березня 2015 року за № 252/26697, улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються.

За відсутності виконання цих вимог є ризик загорання ізоляції проводів та короткого замикання, що є загрозою для життя людини.

5. Допускається встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів та інших приладів на горючі основи без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарату не менше ніж на 0,01 метра у приміщеннях твердопаливної котельні

Відповідно до вимог пункту 1.17 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України 05 березня 2015 року за № 252/26697, електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на негорючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Негорючі основи під електророзетками, вимикачами та перемикачами слугують для захисту горючого облицювання від перегрівання або короткого замикання. За відсутності таких конструкцій є ризик загорання горючого облицювання, що є загрозою для здоров'я і життя людини.

6. Не проведено замірів опору ізоляції та не перевірено спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання у будівлі твердопаливної котельні.

Відповідно до вимог пункту 1.20 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрований у Мін'юсті України 05 березня 2015 року за № 252/26697, замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені Правилами технічної експлуатації електроустановок споживачів. Необхідно проводити заміри опору ізоляції, тому що електроізоляція перешкоджає втраті електроенергії, і своєчасні заміри опору дозволять на ранніх етапах виявити пошкоджені ділянки електричної мережі і гарантувати довгострокову службу електропроводки.

За відсутності виконання вказаних вимог є ризик загорання ізоляції проводів та короткого замикання, що є загрозою для життя людини.

7. Не проведено узгодження ідентифікації об'єкту з державним інспектором цивільного захисту та техногенної безпеки.

Відповідно до вимог пункту 10 «Методики ідентифікації потенційно небезпечних об'єктів», затвердженого наказом МНС України від 23.02.2006 № 98, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20 березня 2006 року за № 286/12160, відповідальні особи об'єктів господарської діяльності, які проводять ідентифікацію, узгоджують результати ідентифікації з місцевими органами державного нагляду у сфері цивільного захисту.

Зазначені порушення стали підставою для звернення позивача до суду із позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі Закон України №877-V).

Відповідно до ст.1 Закону України №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Відповідно до пп. 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, затвердженого наказом ДСНС України № 507 від 21.09.2017, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території організує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб'єктами господарювання.

Згідно зі ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки має повноваження звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, обєктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоровю людей.

Частина 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту населення України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоровю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Стаття 70 Кодексу цивільного захисту населення України передбачає, що підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників субєкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних обєктів або обєктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на обєкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки субєктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних обєктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, субєктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, обєктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України №877-V, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до частини 3 статті 112 КАС України, у разі часткового визнання адміністративного позову відповідачем і прийняття його судом може бути прийнята постанова суду про задоволення визнаних відповідачем позовних вимог відповідно до статті 164 цього Кодексу. У разі повного визнання відповідачем адміністративного позову і прийняття його судом приймається постанова суду про задоволення адміністративного позову.

Зважаючи, що виявлені в ході проведеної перевірки порушення норм пожежної та техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров'ю працюючих та інших осіб Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської МР Запорізької області та можуть спричинити настання негативних наслідків та враховуючи заяву відповідача про визнання позову, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та застосування заходів реагування у сфері державного нагляду до Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області.

При цьому суд зазначає, вжиття заходів реагування не позбавляє відповідача права у разі усунення виявлених порушень, що стали підставою для їх застосування, звернутись до адміністративного суду у порядку, передбаченому ч.12 ст.183-2 КАС України, із заявою про скасування застосованих судом заходів реагування.

Відповідно до вимог частини 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно із положеннями частини 1 статті 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.256 КАС України, негайно виконуються постанови суду про: повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для звернення постанови суду в частині зупинення експлуатації твердопаливної котельні на території Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської міської ради Запорізької області, розташованої за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Гризодубової, 37-А, окрім робіт пов'язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень до негайного виконання.

Згідно з ч.4 ст.94 КАС України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст.ст. 112, 158-163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати до Управління освіти Мелітопольської міської ради Запорізької області заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації твердопаливної котельні на території Дошкільного навчального закладу № 99 Мелітопольської міської ради Запорізької області, розташованої за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Гризодубової, 37-А, окрім робіт пов'язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ю.В.Калашник