Справа № 804/8384/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 липня 2017 р. Справа № 804/8384/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Істрейт» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС, в якому просить:
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що посадовими особами відповідача було проведено камеральну перевірку позивача з питань даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Істрейт» за лютий 2016 року та даних Єдиного реєстру податкових накладних, за наслідками якої складено акт перевірки № 271/28-01-48-37213365 від 04.07.2016 року. На підставі акту перевірки податковим органом винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення, яке позивач вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки воно було прийнято всупереч нормам діючого законодавства. Камеральна перевірка не може проводитись з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Податкові накладні були оформлені позивачем помилково, в подальшому вони були сторновані шляхом відповідних коригувань. До платника податку не може застосовуватись штрафна санкція за помилково зареєстровані податкові накладні.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав клопотання про відкладення розгляду справи, а також письмові заперечення у яких проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що висновки перевірки відповідають фактичним обставинам справи, акт перевірки складений правомірно, згідно із діючим законодавством, висновки за результатами акту перевірки є цілком обґрунтованими, тому винесене податкове повідомлення-рішення є такими, що відповідає вимогам діючого законодавства, а отже підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Частиною 6 ст. 128 КАС України встановлено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи те, що представник відповідача у судове засідання не з'явився, ухвалою суду від 03.07.2017 року відповідно до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, справу призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Інстрейт» зареєстрований виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради 05.08.2010 року та перебуває на обліку у Спеціалізованій державній податковій інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС.
04.07.2016 року Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС проведено камеральну перевірку ТОВ «Істрейт» з питань перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Істрейт» за лютий 2016 року та даних Єдиного реєстру податкових накладних.
За результатами даної перевірки складено акт від 04.07.2016 року № 271/28-01-48-37213365 про результати камеральної перевірки з питання перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «Істрейт» за лютий 2016 року та даних Єдиного реєстру податкових накладних.
Вказаним актом встановлені порушення вимог п. 201.1 201.10 ст. 201 ПК України в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних є Єдиному реєстрі податкових накладних - до 15 календарних днів на загальну суму ПДВ в розмірі 352 571,67 грн., що передбачає фінансову відповідальність у вигляді накладення штрафу.
Так ТОВ «Істрейт» виписано податкові накладні для контрагентів покупців які зареєстровані з порушенням законодавчо встановленого терміну, а саме кількість протермінованих днів - 1 день.
Як вбачається з акту перевірки, то при її проведенні не здійснювалася перевірка даних, задекларованих в податковій декларації з ПДВ за лютий 2016 року, а лише звірка розділу І податкової декларації з податку на додану вартість, ряд. 1 з даними ЄРПН.
Також згідно листа вих.№103/1-ГБ 23.02.2016р. директора з економіки ТОВ «АТБ-маркет», останній повідомляє що 23.02.2016р. здійснило перерахування на розрахунковий рахунок ТОВ «Істрейт» грошових коштів в сумі 2 115 430,00 грн. В платіжних дорученнях в графі «призначення платежу» було зазначено, що грошові кошти перераховуються по договорах оренди. Фактично ж перерахування відбувалось на підставі договору позики від 23.02.2016р. № 10-2016-ДЗ/ис. Виходячи з вищенаведеного, просимо вважати правильним призначенням платежу «Оплата по договору позики дог. від 23.02.2016р. № 10-2016-ДЗ/ис. Без НДС». Додаток : реєстр платіжних доручень.
Встановивши обставини справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Згідно п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України, платник податків зобов'язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Відповідно до п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України, органи державної податкової служби мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно пп.62.1.3 п.6.2.1 ст.62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Згідно п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 75.1.1 вищевказаної статті визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.
Відповідно до ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Приймаючи рішення по суті спору суд виходив з наступного.
Щодо доводів позивача, з посиланням на те що камеральна перевірка не може проводитись з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, то суд зазначає наступне.
Так, в абз.2 п.75.1 ст.75 ПК України визначено, що камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
В свою чергу, у п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України (в редакції на момент здійснення перевірки 04.07.2016) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Отже, враховуючи положення п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України, камеральною перевіркою (у контексті спірних правовідносин) вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу на підставі даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, яка складається, зокрема, і з даних Єдиного реєстру податкових накладних, що свідчить про наявність законних підстав для проведення відповідачем камеральної перевірки щодо термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, за результатами якої складений акт № 271/28-01-48-37213365 від 04.07.2016 року.
Таким чином суд вважає, що при проведенні відповідачем камеральної перевірки позивача, яку оформлено актом від 04 липня 2016 року, були дотримані вищевказані вимоги законодавства.
Пунктом 102.1 ст. 102 ПК України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов'язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.
Під час розгляду справи судом встановлено, що податкові накладні, які в ході проведення перевірки визначені такими, що зареєстровані з порушенням законодавчо встановленого строку на 1 день, оформлені ТОВ «Істрейт» помилково, вказане підтверджується листом вих.№103/1-ГБ 23.02.2016р. директора з економіки ТОВ «АТБ-маркет», копія якого міститься в матеріалах справи, яким останній повідомляє що 23.02.2016р. здійснило перерахування на розрахунковий рахунок ТОВ «Істрейт» грошових коштів в сумі 2 115 430,00 грн. В платіжних дорученнях в графі «призначення платежу» було зазначено, що грошові кошти перераховуються по договорах оренди. Фактично ж перерахування відбувалось на підставі договору позики від 23.02.2016р. № 10-2016-ДЗ/ис. Виходячи з вищенаведеного, просимо вважати правильним призначенням платежу «Оплата по договору позики дог. від 23.02.2016р. № 10-2016-ДЗ/ис. Без НДС». Додаток : реєстр платіжних доручень.
Також в судовому засіданні знайшли підтвердження доводи позивача з посиланням на те, що в рамках одного звітного періоду, вказані податкові накладні були кориговані шляхом оформлення відповідних розрахунків коригування до них, до проведення спірної перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Оформлені розрахунки коригування були зареєстровані у встановленому законодавством порядку та строки, що підтверджується копіями документів, які містяться в матеріалах справи, та досліджені судом.
Відповідно до пункту 203.1 ст.203 ПКУ податкова декларація з ПДВ подається за базовий її (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім днем звітного (податкового) місяця.
Пунктом 49.20 статті 49 ПКУ визначено, що у разі, якщо останній день строку подання податкової декларації припадає на вихідний або святковий день, то останнім днем строку вважається наступний (банківський) день, що настає за вихідним або святковим днем.
Отже, ТОВ «Істрейт» 21.03.2016 року подано податкову декларацію з ПДВ (нова звітна), в якій здійснено коригування податкових зобов'язань з ПДВ (рядок 7) на суму ПДВ по помилково оформленим та зареєстрованим податковим накладним.
З аналізу викладеного вбачається, що застосування до платника податку штрафних санкцій за помилково зареєстровані та відкориговані податкові накладні (з терміном простроченням в 1 день), є таким що не відповідає принципам розсудливості та пропорційності, зокрема в частині дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Так, відповідачем правомірність прийнятого рішення в повній мірі не доведена.
Отже, суд не може вважати, що рішення відповідача є такими, що прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ТОВ «Інстрейт» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Істрейт» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.
Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Н.В. Турлакова