Справа № 308/10754/17
Суддя: Бенца К. К.
Дата ухвалення: 2017-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 поданий в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Головного Управління Державної міграційної служби в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог міграційного законодавства серії ПН МЗК №030807 від 13 жовтня 2017 року, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з адміністративним позовом до Головного Управління Державної міграційної служби в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог міграційного законодавства серії ПН МЗК №030807 від 13 жовтня 2017 року.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Згідно п.3 ч.1 ст. 288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Згідно ст.104, ч.1 ст.105 КАС України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції. Адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви особисто позивачем або його представником. Позовна заява може бути надіслана до адміністративного суду поштою.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу (пункт 3 частини 1 ст. 107 КАС України); чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи має представник належні повноваження ( якщо позовну заяву подано представником) пункт 2 частини 1 ст. 107 КАС України; чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) пункт 5 частини 1 ст. 107 КАС України; чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом пункт 6 частини 1 ст. 107 КАС України.

Як вбачається із змісту адміністративного позову предметом спору є скасування постанови серії ПН МЗК №030807 від 13 жовтня 2017 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1

Разом з тим, відповідно до ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Слід зазначити, що даною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Нормами КУпАП визначено порядок оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою прокурора, особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Однак, позивач пропустив строк для звернення до суду із вказаним позовом, оскільки оспорювану постанову винесено відповідачем 13.10.2017 року, в позові представник позивача зазначає, що постанова надійшла поштою 27.10.2017 року, однак жодних доказів на підтвердження вказаних обставин не надає, а також не долучив конверт поштового відправлення на підтвердження дати отримання позивачем постанови.

В той же час, позивач з адміністративним позовом про скасування постанови в справі про накладення адміністративного стягнення від 13.10.2017 року звернувся до суду лише 30 жовтня 2017 року, тобто звернувся до суду з даним позовом з пропуском строку звернення.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі. Отже, закон покладає на позивача, який пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом,обов`язок доведення наявності у нього поважних причин для його пропуску.

Оцінюючи поважність причини, слід виходити з того, що причина пропуску строку є

поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинен-ня процесуальних дій у визначений законом або судом строк;

2) це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вищий адміністративний суд України звертав увагу на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій (Ухвала ВАС України від 22.02.2011р.).

В даному випадку представник позивача при звернені до суду з даним адміністративним позовом надав клопотання (заяву) про поновлення строку, оскільки такий ним пропущено з поважних причин , однак жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення до суду не надав.

Отже, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду поважними, доказів поважності причин пропуску звернення до адміністративного суду не надано, отже позивач не виконав свій процессуальний обовязок щодо доведення наявності у нього поважних причин для пропуску строку звернення до суду.

Згідно ч.2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Також необхідно відмітити, що залишення позовної заяви без розгляду в даному випадку не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду, після усунення обставин, які стали підставою для постановлення такої ухвали.

На підставі наведеного суд приходить до висновку, що адміністративний позов необхідно залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 102, 165 КАС України, ст. 289 КУпАП України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 поданий в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до Головного Управління Державної міграційної служби в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення вимог міграційного законодавства серії ПН МЗК №030807 від 13 жовтня 2017 року - залишити без розгляду.

Додатково позивачу розяснити, що відповідно до ч.3 ст.155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3