Справа № 190/1284/17
Суддя: Фирса Ю. В.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 190/1284/17
Провадження №2-а/190/22/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2017 року м. Пятихатки

Пятихатський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого-судді Фирси Ю.В.,

за участю секретаря Гук С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пятихатки справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області про визнання недійсною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення в справі про адміністративне правопорушення,

в с та н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного Управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області про визнання недійсною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення в справі про адміністративне правопорушення, вказуючи, 25.09.2017 року ним по пошті отримана постанова № 175 від 18.09.2017 року винесена в.о. заступника начальника ГУ ДФС України у Дніпропетровської області ОСОБА_2 про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. за порушення п.177.2, п.177.4 ст.177, з урахуванням вимог п.167.1 ст.167 Податкового кодексу України та п.2 ч.І ст.7, п.11 ст.8, п.2 ст.9 розділу III Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування». Вважає, що постанова № 175 від 18.09.2017 року про його притягнення до адміністративної відповідальності винесена з порушенням норм законодавства України та не відповідає дійсним обставинам справи, а тому підлягає скасуванню.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву з проханням справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 Управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області свого представника до суду не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

18.09.2017 року в м. Дніпро по вул. Сімферопольська,17-А в.о. заступника начальника Головного Управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області ОСОБА_2 винесена постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 175, відповідно до якої встановлено неналежне ведення обліку доходів та витрат, заниження оподаткованого доходу та порушення порядку нарахування єдиного внеску позивачем, що призвело до заниження єдиного внеску згідно акту перевірки від 04.09.2017 року, на підставі Податкового кодексу України та статей 234-4,284 КУпАП, та притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в розмірі 510 грн./а.с.41/.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 5) добросовісно; 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Згідно зі ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності визначені ч. 1 ст. 268 КУпАП, зокрема, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення визначено ст. 280 КУпАП.

Так, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вимоги до постанови в справі про адміністративне правопорушення визначені ст. 283 КУпАП. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Поняття доказів у справі про адміністративне правопорушення визначено ст. 251 КУпАП, доказами є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів,а також іншими документами.

Крім того, згідно п.п. 1,3, 4,6,7,8, 11, 12 розділу ІІ, п.4 розділу ІІІ Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України за №566 від 02 липня 2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2016 року за № 1046/29176, відповідно до частини першої статті 255 КУпАП уповноважені посадові особи органів доходів і зборів мають право складати протоколи у справах про адміністративні правопорушення за статтями 51-2, 155-1, 162-1, 162-2, 163-1-163-4, 163-12, 164, 164-5, 164-16, 166-16, 166-17, 177-2, 204-3 КУпАП. Частиною другою статті 255 КУпАП також передбачено, що уповноважені особи органів доходів і зборів у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання цих органів, відповідно до статті 234-2 КУпАП мають право складати протоколи про правопорушення за статтями 163-13, 163-15, 164-1, 165-1, 166-6 (частини третя - шоста), 188-23 КУпАП. Посадові особи органів доходів і зборів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення (далі - Протокол) на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції. Зміст Протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП. У Протоколі під час його складання обов'язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту Протоколу. При складанні Протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються її права й обов'язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268КУпАП, про що робиться відмітка у Протоколі. Про ознайомлення із Протоколом особа щодо якої він складений, ставить у протоколі свій підпис. У разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом посадової особи органу доходів і зборів. Один примірник Протоколу під підпис вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.У разі неможливості складання Протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення Протокол складається в органі доходів і зборів. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до органу доходів і зборів для складання та підписання Протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання Протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності зазначеної особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1,6 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Однак, при притягненні позивача до адміністративної відповідальності та складанні постанови, відповідачем не конкретизована об'єктивна сторона правопорушення в діях ОСОБА_1, зокрема не зазначено, де, коли, за яких обставин позивачем було допущено порушення вимог податкового законодавства у виді неналежного ведення обліку доходів та витрат, заниження оподаткованого доходу та порушення порядку нарахування єдиного внеску, в чому саме вони полягали, чим порушено право на захист позивача, оскільки будь-яке обвинувачення повинно бути конкретним, особа, яку притягують до відповідальності повинна розуміти в чому її обвинувачують, щоб мати змогу ефективно захищатися від висунутого обвинувачення.

Крім того, в постанові взагалі не зазначено нормативний акт, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення (статтю КУпАП), а відповідно до копії протоколу № 175 від 18.09.2017 року в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, розгляд справ про які відповідно до вимог 221 КУпАП віднесено до компетенції суду.

Таким чином, постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності винесена відповідачем з порушеннями вимог закону, оскільки при її винесенні не дотримані загальні правила притягнення особи до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення, тому постанова від 18.09.2017 р. є протиправною і підлягає скасуванню, а позов - задоволенню.

Судом встановлено, що позивач з позовною заявою про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення звернувся вчасно, проте ухвалою суду у відкритті провадження було відмовлено, узвязку тим, що позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що встановлений ст. 289 КУпАП строк на оскарження позивачем постанови у справі про адміністративне правопорушення відповідно до положень ст.ст. 99,102 КАСУ підлягає поновленню як пропущений з поважних причин.

Керуючись ст.ст. 158, 160,161,162, 163,171-2 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом як пропущений з поважних причин.

Постанову № 175 від 18.09.2017 року винесену в.о. заступника начальника Головного Управління Державної фіскальної служби України у Дніпропетровській області ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 510 грн.- визнати незаконною та скасувати.

На постанову суду протягом десяти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляційна скарга до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через П'ятихатський районний суд Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили відповідно до положень ч. 3 ст.254 КАС .

Головуючий суддя Ю.В. Фирса