Справа № 766/12141/16-а
Суддя: Майдан С. І.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2017 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

при секретарі Матієнко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції Херсонській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

встановив:

У жовтні 2016 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2, у якому просив суд визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-01-51/110 від 28.09.2016 року головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96-1 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що постановою № 1021-01-51/110 від 28.09.2016 року Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Херсонської області ОСОБА_2 О його притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ст.11 ЗУ «;Про архітектурну діяльність та п.6 Постанови КМУ від 11.07.2007 р. за №903 № «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури», з тих підстав, що він, будучи особою, відповідальною за здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва, допустив відхилення від затверджених проектних рішень та не повідомив Управління ДАБІ Херсонської області про відхилення від них. Вважає дану постанову неправомірною, з огляду на те, що порушення, встановлені під час неправомірного проведення позапланової перевірки 09.09.2016 року. Окрім того, не враховані зміни до проектної документації, відмова від влаштування другого евакуаційного виходу була обґрунтованою, тому не свідчить про відхилення від затверджених проектних рішень, а влаштування технологічних проходів в нежитлові приміщення не є порушенням п. 2.5.3 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», тому що вони не є евакуаційними виходами та входами в житлові приміщення. Просив скасувати зазначену постанову, оскільки у суб'єкта владних повноважень не було достатніх підстав для винесення оскаржуваної постанови.

Позивач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав повноваження представнику.

Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у вісутність сторони позивача, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав, зазначених в позові.

Представник Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області в судове засідання не з'явився, надав письмові заперечення. Позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні, зазначаючи про законність та обґрунтованість оскаржуваної постанови.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 976 від 08.09.2015 р. та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва - реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська обл..,Цюрупінський р н, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, замовник будівництва - ФОП ОСОБА_4

За результатами перевірки складено акт від 15.09.2016 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2016 р., відповідно до яких особа, відповідальна за здійснення технічного нагляду, ОСОБА_1 допустив відхилення від затверджених проектних рішень, шляхом порушення п. 2.5.3 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», а саме у громадських приміщеннях першого поверху реконструйованої частини будинку влаштовано дверний проріз в приміщення житлового будинку та відповідній передбачений проектною документацією дверний проріз у тильній стіні приміщенням (Д-1); у громадських приміщення другого поверху у суміжній стіні із житловою частиною житлового будинку влаштовано три дверні прорізи, замість 1 (одного), передбаченого проектною документацією; з титульної сторони будівлі відсувні передбачені проектною документацією зовнішні сходи на другий поверх громадських приміщень ( сходи Л-2).

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_2 винесено постанову від 28.09.2016 р. №1021-01-51/110, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого передбаченого ч.7 ст.96-1 КУпАП та накладено штраф у сумі 6800 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача-2, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Положеннями п.8 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва

Відповідно до п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу приписів п.13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас п.14 Порядку № 553 визначає, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку № 553)

З матеріалів справи слідує, що позапланова перевірка проводилась на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. № 976 та службової записки вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" є організаційно-розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів ДАБІ України.

Організаційно-розпорядчий документ - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення з адміністративних і організаційних питань, а також питань управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб

Наказ від 08.09.2015 р. № 976 виданий з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

Зазначений наказ надає повноваження керівникам (їх заступникам) територіальних органів ДАБІ України направляти інспекторів на проведення планових та позапланових перевірок, а також підписувати направлення на перевірки.

Окрім того, згідно п.7 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів

В направленні від 09.09.2016 р. № 542 для проведення позапланової перевірки відповідачем-1 зазначено як підставу для проведення перевірки на об'єкті будівництва наказ № 976 від 08.09.2015 р. та службова записка вхід. № 1021-3.0/61 від 06.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_3 щодо проведення перевірки достовірності даних, наведених у поданих дозвільних документах за списком.

Дана службова записка стосується, серед іншого, поданої замовником - ФОП ОСОБА_4 29.08.2016 р. декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Тобто, підставою для проведення перевірки стало необхідність перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, що узгоджується з вимогами п.7 Порядку № 533. Тому суд приходить до висновку, що в.о.начальника УДАБІ у Херсонській області правомірно видано направлення від 09.09.2016 р. № 542.

Направлення від 09.09.2016 р. № 542 видано на здійснення позапланової перевірки на "реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська обл..,Цюрупінський р н, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, замовник будівництва - ФОП ОСОБА_4Г.". Саме на даному об'єкті відповідачем-2 було проведено перевірку, результати якої оформлено актом від 15.09.2016 р.

Приписами п.п.16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.09.2016 р. вбачається, що перевірку проведено у присутності керівника проектної організації ПП "СанВінд" ОСОБА_5П, інженера технічного нагляду ОСОБА_1, які відмовилися від підписання акту перевірки та отримання його примірника, про що головним інспектором будівельного нагляду здійснено відповідний запис.

У зв'язку з відмовою керівника ПП "СанВінд" від підписання та отримання акту перевірки, відповідачем-1 акт перевірки від 15.09.2016 р., припис від 15.09.2016 р., протокол про адміністративне правопорушення від 15.09.2016 р. направлені позивачу листом від 15.09.2016 р. № 1021-1.13/830і/1.

Враховуючи факт проведення перевірки в присутності керівника ПП "СанВінд", суд вважає безпідставними доводи позивача про порушення його прав внаслідок ненадання направлення на перевірку, неповідомлення про дату та час проведення перевірок.

Між тим суд не погоджується з висновками відповідача-2 про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства та накладення штрафу на ОСОБА_1за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з наступних підстав.

З постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № 1021-01-51/110 вбачається, що ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого передбаченого передбаченого ч.7 ст.96-1 КУпАП за відхилення від затверджених проектних рішень, шляхом порушення п. 2.5.3 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» а також допустив виконання робіт на обєкті з порушенням п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 «Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для мало мобільних груп населення», п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 «Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди» та не повідомив про це Управління ДАБІ Херсонської області, чим порушив вимоги ст.11 ЗУ «Про архітектурну діяльність та п.6 Постанови КМУ від 11.07.2007 р. за №903 № «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва обєкта архітектури».

Судом встановлено, що ОСОБА_1 здійснював технічний нагляд при проведенні будівельних робіт з реконструкції частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська обл..,Цюрупінський р н, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31

Пунктом 2.62 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди.» допускається влаштування одного евакуаційного виходу з приміщень закладів громадського призначення з першого, другого і цокольного, підвального і підземного поверхів при дотриманні вимог 5.13 ДБН B.1.1-7 та 4.15, 4.16 ДБН В.2.2-9.

Згідно пункту 8.2 ДБН В.2.2-23:2009 «Підприємства торгівлі. ПОЖЕЖНА БЕЗПЕКА» для розрахунку шляхів евакуації кількість покупців, що одночасно перебувають в торговельній залі, слід визначати із розрахунку на одну людину (включаючи площу, зайняту обладнанням): для магазинів - 3,0 м2 площі торговельної зали в містах та селищах. Під час розрахунку евакуації з торговельних залів магазинів слід враховувати майбутнє розширення торговельної зали згідно з 6.1.4 цих Норм.

У відповідності до п.8.5 цього ДБН у підприємствах роздрібної торгівлі торговельною площею до 150 м2, які розміщуються в одноповерхових окремо розташованих будинках, вбудовано-прибудованих, прибудованих чи вбудованих об'ємах (приміщеннях) у будинки іншого призначення, допускається використовувати як другий евакуаційний вихід із торговельної зали вихід через групу неторговельних приміщень, за винятком комор і розвантажувальних приміщень. Із неторговельних приміщень з одночасним перебуванням не більше як 50 осіб, якщо відстань від найвіддаленішої точки підлоги до виходу з цих приміщень не перевищує 25 м, допускається влаштовувати один евакуаційний вихід.

За таких обставин висновки відповідача-2 про порушення п. 2.5.3 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» є безпідставними.

Що стосується порушення позивачем п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", суд зазначає наступне.

У розділі 3 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що доступні для МГН будинки і споруди- будинки і споруди, у яких реалізований комплекс архітектурно-планувальних, інженерно-технічних, ергономічних, конструкційних і організаційних заходів, що відповідають нормативним вимогам щодо забезпечення доступності і безпеки МГН.

Відповідно до п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 проектні рішення об'єктів, доступних для інвалідів, не повинні обмежувати умови життєдіяльності інших груп населення, а також ефективність експлуатації будинків. З цією метою слід проектувати адаптовані до потреб інвалідів універсальні елементи будинків і споруд, які використовуються усіма групами населення. Необхідність застосування спеціалізованих елементів, що враховують специфічні потреби інвалідів, установлюється завданням на проектування.

Згідно п.5.9 ДБН В.2.2-17:2006 для відкритих сходів на перепадах рельєфу рекомендується приймати ширину проступів не менше 0,4 м, висоту підйомів сходинок - не більше 0,12 м. Усі сходинки у зовнішніх сходах у межах одного маршу повинні бути однаковими за формою в плані, за розмірами ширини проступу і висоти підйому сходинок. Поперечний уклон зовнішніх сходинок повинен бути в межах 1-2 %.

Пунктом 5.10 ДБН П.2.2-17:2006 передбачено, що сходи повинні дублюватися пандусами, а за необхідності - іншими засобами підйому та відповідати вимогам ДБН В.2.3-5.

Відповідно до п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006 у будинку повинен бути як мінімум один вхід, пристосований для МГН, з поверхні землі і з кожного доступного для МГН підземного або надземного переходу, з'єднаного з цим будинком.

Приписами п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 визначено, що зовнішні сходи і пандуси повинні мати поручні з урахуванням технічних вимог до опорних стаціонарних пристроїв згідно з чинними нормативними документами. За ширини сходів на основних підходах до будинку 2,5 м і більше слід додатково передбачати розділові поручні. Вхідна площадка при входах, доступних МГН, повинна мати: навіс, водовідвід, а залежно від місцевих кліматичних умов - підігрів, що встановлюється завданням на проектування. Поверхні покриття вхідних площадок і тамбурів повинні бути твердими, не допускати ковзання при намоканні і мати поперечний уклон у межах 1-2 %.

Згідно п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 ширина дверних і відкритих прорізів у стіні, а також виходів із приміщень і з коридорів у сходову клітку повинна бути не менше 0,9 м. При глибині косяка відкритого прорізу більше 1,0 м ширину прорізу слід приймати по ширині комунікаційного проходу, але не менше 1,2 м. Дверні прорізи не повинні мати порогів і перепадів висот підлоги. За необхідності влаштування порогів їх висота або перепад висот не повинні перевищувати 0,025 м

Приписами ст.69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Суд зазначає, що представником позивача надано висновок будівельно-технічного дослідження судового експерта ОСОБА_6 від 20.01.2017 р. № 01/2017, постанову Херсонського окружного адміністративного суду Херсонської області від 26.10.2017 р. у справі №766/12190/16-а, яка набула законної сили з 17.09.2017 р, в який суд зазначає, що робочим проектом передбачений вхід для маломобільних груп населення з вулиці без сходів, через ґанкову плиту висотою, меншою 120 мм, передбачено поручень, що відповідає вимогам п.6.1.1 ДБН В.2.2-17:2006. Сходів при вході в будівлю, які в разі їх проектування, регламентує п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006, проектом не передбачено. Також проектом не передбачено перепаду висот при вході. Згідно висновку експерта від 20.01.2017 р. № 01/2017 фактично при вході в будівлю магазину наявний перепад по висоті менший за 0,025 м.

Завдання на проектування не містить навіс, водовідвід, підігрів, а тому з урахуванням положень п.4.4 ДБН В.2.2-17:2006 доводи відповідача-2 про порушення ПП "СанВінд" вимог п.6.1.2 ДБН В.2.2-17:2006 є безпідставними.

З проектної документації слідує, що поріг вхідної двері відсутній, в процесі будівництва його не облаштували, наявність конструктивного елементу двері гарантує безпечність його використання та не свідчить про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства

Таким чином суд не вбачає порушень вимог п.6.1.1, 6.1.2, 6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 при розробленні ПП "СанВінд" проектної документації "Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська обл..,Цюрупінський р н, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, а виходячи з цього, в діях ОСОБА_1 відсутній склад зазначеного в оскаржуваній постанові адміністративного правопорушення.

Що стосується порушень позивачем вимог п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди", суд зазначає наступне.

Відповідно до п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 у громадських будинках, а також у приміщеннях громадського призначення, вбудованих у будинки іншого призначення, крім розташованих у IVB кліматичній зоні, при кожному зовнішньому вході слід передбачати тамбури для теплового та вітрового захисту. Ширина тамбура повинна перевищувати ширину прорізу не менше ніж на 0,15 м з кожного боку, а глибина тамбура повинна перевищувати ширину полотна дверей не менше ніж на 0,2 м. Мінімальна глибина тамбура - 1,2 м, при користуванні інвалідами та іншими маломобільними групами населення глибина тамбура повинна становити не менше ніж 1,8 м, а його ширина - не менше ніж 2,2 м.

Тамбури допускається не влаштовувати на виходах із будинків та приміщень, якщо ці виходи є лише евакуаційними, а також при входах до неопалюваних приміщень. За відповідного обґрунтування допускається також не передбачати тамбур при зовнішньому вході до приміщення громадського призначення площею до 100 м2 включно. У цьому випадку на вході необхідно передбачати повітряно-теплову завісу та обладнувати зовнішні двері пристроями самозачинення. Місця для відвідувачів та працівників у такому приміщенні, розташовані на відстані не менше 3 м від зовнішніх дверей, необхідно захищати перегородками або екранами від обдування холодним повітрям.

Відповідно до поповерхневого плану будівлі, передбаченого проектом, вхід запроектовано в приміщення 1 (торгова зала), площею 96,24 кв. м (до 100 кв. м). В будівлі передбачено теплі підлоги та пристрої самозачинення вхідних дверей (доводчик). Тому суд вважає, що ОСОБА_1 не порушено вимоги п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009.

Згідно ч.1 та 5 ст. 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Замовником будівництва ФОП ОСОБА_4Г було подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області декларацію про готовність об'єкта до експлуатації реконструкції частини житлового будинку під магазин промислових товарів за адресою: Херсонська обл..,Цюрупінський р н, м. Цюрупинськ, пров. Мельничний, 31, вхідний номер канцелярії від 29.08.2016 р. №1021-3.6/1396-експ., яка зареєстрована за №ХС59 від 09.09.2016 р.

Із загального журналу робіт № 1-90-15 вбачається, що зауваження інженера технічного нагляду ОСОБА_1 внесені в журнал 25.05.2016 року, а саме: встановлення поручню при вході та встановлення сертифікованих протипожежних дверей між житловою та торговою частинами будівлі, надано строк до 01.09.2016 р. вчинити дії щодо усунення порушень.

Аналогічні зауваження, внесенні ОСОБА_5 в журнал авторського нагляду за будівництвом при здійсненні авторського нагляду 25.05.2016 р. та наданих строк для їх усунення до 01.09.2016 р.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про протиправність притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності згідно постанови від 28.09.2016 л. № 1021-01-51/110

При цьому суд враховує висновок експерта від 20.01.2017 р. № 01/2017, яким встановлено, що порушень п.6.1.1, п.6.1.2, п.6.1.11 ДБН В.2.2-17:2006 "Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення", п.6.1.3 ДБН В.2.2-9-2009 "Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди" не допущено та постанову Херсонського окружного адміністративного суду Херсонської області від 26.10.2017 р. у справі №766/12190/16-а, яка набула законної сили з 17.09.2017 р,

Згідно ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Між тим відповідачами належними та допустимими доказами не доведено правомірність прийняття оскаржуваного позивачем рішення.

За таких обставин суд приходить до висновку про протиправність постанови про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 р. № № 1021-01-51/110, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.8, 9, 11, 71, 122, 128, 158-163, 167 КАС України, суд

постановив:

Позов ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції Херсонській області, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 1021-01-51/110 від 28.09.2016 р. головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок УДАБІ у Херсонській області ОСОБА_2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя С.І.Майдан

Повний текст постанови суду виготовлений 03.11.2017 року.

Суддя С.І.Майдан