Справа № 821/1508/17
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2017 р. м. ХерсонСправа № 821/1508/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кузьменко Н.А.

при секретарі Рябчич А.М.

за участю:

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2

представників відповідача ОСОБА_3, ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом міського комунального підприємства Херсонтеплокомуненерго до головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про скасування податкового повідомлення-рішення № від 22 травня 2014 року про зменшення суми відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток в розмірі 7604457 грн, -

встановив:

10 жовтня 2017 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява міського комунального підприємства Херсонтеплокомуненерго до головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про скасування податкового повідомлення-рішення № від 22 травня 2014 року про зменшення суми відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток в розмірі 7604457 грн.

Позивачем в резолютивній частині адміністративного позову заявлено клопотання про поновлення строку на звернення до суду з позовом. В обґрунтування даного клопотання представники позивача зазначили, що строк на звернення до суду пропущено з поважних причин, в звязку з тим, що інформацію про податкове повідомлення-рішення від 22.05.2014 року № 000174220 не було відображено в інтегрованій картці платника податку та при зміні головного бухгалтера МКП «Херсонтеплоенерго» у вересні 2014 року дане податкове повідомлення-рішення не було передано новому головному бухгалтеру підприємства. Про існування оскаржуваного податкового повідомлення рішення позивач дізнався при розгляді справи № 821/943/17 в Херсонському окружному адміністративному суді.

Представники позивача в судовому засіданні підтримали клопотання про поновлення строку на звернення до суду та просили суд задовольнити його.

Представники відповідача просили суд застосувати положення вимог ст. 99 та ст. 155 КАС України, та залишити адміністративний позов без розгляду, оскільки, позивачем пропущено строк на звернення до суду, в звязку з тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення отримано головним бухгалтером підприємства особисто 22.05.2014 року під розпис, а тому про порушення свої прав підприємство знало ще в травні 2014 року.

В ухвалі від 23 жовтня 2017 року про відкриття провадження у справі суд не вирішував питання про поновлення позивачу строку на звернення до суду.

Суд, заслухавши представників позивача та відповідача, розглянувши адміністративний позов, вважає, що вказаний адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Частиною 1 статті 99 КАС України, встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно положень ч. 3 ст. 99 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 56.1 ст. 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення (п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України).

Пунктом 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до вимог ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що акт перевірки від 16.05.2014 року за № 171/21-03-22-01/31653320 «Про результати планової виїзної документальної перевірки МКП «Херсонтеплоенерго» з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.07.2012 року по 31.12.2013 року, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2012 року по 31.12.2013 року» отримано позивачем 19.05.2014 року за вх. № 348, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції підприємства проставленому на першій сторінці акту, а оскаржуване податкове повідомлення - рішення № від 22 травня 2014 року про зменшення суми відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток в розмірі 7604457 грн. отримано особисто головним бухгалтером підприємства ОСОБА_5 22.05.2014 року, що підтверджується копією корінця податкового повідомлення-рішення.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що відсутність передачі оскаржуваного податкового повідомлення рішення у вересні 2014 року від одного бухгалтера до іншого є поважною причиною пропуску строку на звернення до суду, оскільки позивач МКП «Херсонтеплокомуненерго» є юридичною особою, та його організаційно правовий статус передбачає наявність працівників для ведення претензійно-позовної роботи.

Крім того, суд зазначає, що у позивача було достатньо часу для звернення до суду ще до заміни головного бухгалтера, в звязку з тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення отримано у травні 2014 року, а зміна бухгалтерів відбулась у вересні 2014 року.

Також, суд зазначає, що в акті перевірки від 16.05.2014 року за № 171/21-03-22-01/31653320 зазначено, що перевірку проведено з відома директора МКП «Херсонтеплоенерго» ОСОБА_6 та в присутності головного бухгалтера ОСОБА_5 Даний акт підписали вищезазначені директор підприємства та головний бухгалтер.

Отже, позивач був обізнаний про прийняте податкове повідомлення рішення та мав достатньо часу на звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

За приписами частини КАС України строк звернення до суду, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тут йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до суду, передбачений ст. 99 КАС України.

Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Виходячи з вищевикладеного, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що «…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.».

В питаннях повязаних із застосуванням строків давності Європейський суд з прав людини висловив свою позицію в справі «ОСОБА_7 проти України» (Заява N 21722/11 остаточне рішення від 27 травня 2013 року, §137), вказавши, що «… строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними ... Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.»

Відповідно до вимог п. 9 ч.1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Згідно ч.3 ст.155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Вивчивши матеріали справи, враховуючи, що позивач пропустив строк подання позовної заяви, суд дійшов висновку, що підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними не має.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 155, 160, 165 КАС України, суд, -

ухвалив:

Відмовити позивачу в задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

Адміністративний позов міського комунального підприємства Херсонтеплокомуненерго до головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про скасування податкового повідомлення-рішення № від 22 травня 2014 року про зменшення суми відємного значення обєкта оподаткування податком на прибуток в розмірі 7604457 грн залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського окружного адміністративного суду протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано суддею 16 листопада 2017 року.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 8.3.1.