Справа № 493/829/17
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2017-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2017 р.м. ОдесаСправа № 493/829/17

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Тітова Т.П.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

ОСОБА_1

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 на постанову Балтського районного суду Одеської області від 7 вересня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 від 11.05.2017 року №220 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 7 ст. 96 КУпАП, закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначено, що архітектурно-будівельний контроль проведений відповідачем з грубим порушенням вимог законодавства, а саме за відсутності субєкта містобудування чи його представника, відсутності посадової особи контролюючого органу на обєкті будівництва та дослідження необхідних документів для складання висновків акту перевірки. Зазначені обставини свідчать про безпідставність оскаржуваного рішення і його невідповідність вимогам Закону, необґрунтованість адміністративного стягнення, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Балтського районного суду Одеської області від 7 вересня 2017 року адміністративний позов задоволено частково. Суд скасував постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 № 220 від 11.05.2017 року по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.

В апеляційній скарзі головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, однак в судове засідання не зявились, поважність своєї неявки суду не повідомили, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до вимог ст. 197 КАС України за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та як вбачається з матеріалів справи, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976 та направлення від 06.04.2017 року №478 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_3 на обєкті будівництва: Будівництво індивідуального гаражу по вул. Гагаріна, 120-а, м. Балта Одеської області, за результатами якої складено акт від 03.05.2017 року (а.с. 51-54).

Зазначеною перевіркою, зокрема, встановлено порушення позивачем правил ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо неподання на реєстрацію до органу державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо обєкта будівництва ІІ категорії складності.

Також, під час перевірки інспектором складено припис від 03.05.2017 року із вимогою про зупинення будівельних робіт та усунення виявлених порушень у строк до 03.06.2017 року та протокол від 03.05.2017 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 7 ст. 96 КУпАП (а.с. 55-59, 60-63).

Згідно вказаних матеріалів, перевірку проведено у присутності ОСОБА_3 та, оскільки від одержання цих матеріалів та їх підписання позивач відмовився, вони були надіслані субєкту містобудування поштовим звязком 03.05.2017 року, про що інспектором зроблено відповідні відмітки в акті, протоколі та приписі.

Розглянувши матеріали перевірки, в тому числі у присутності позивача, інспектором винесено постанову від 11.05.2017 року №220 про визнання гр. ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 грн. (а.с. 64-67).

Вказану постанову позивачем одержано у день її винесення, тобто 11.05.2017 року.

Не погоджуючись із постановою інспектора, посилаючись на безпідставність адміністративного стягнення та порушення порядку проведення перевірки, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування постанови органу архітектурно-будівельного контролю та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки доводи позивача про порушення відповідачем правил проведення державного архітектурно-будівельного контролю знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, вбачаються всі підстави для скасування рішення субєкта владних повноважень.

Колегія суддів висновок суду першої інстанції про часткове задоволення адміністративного позову вважає правильним, проте вказаний висновок суду першої не у повній мірі відповідає нормам матеріального і процесуального права, у звязку із чим судове рішення підлягає зміні, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За правилами п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.п. 18, 19 Порядку від 23.05.2011 року №553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку від 23.05.2011 року №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання субєктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за обовязковою участю суб'єкта містобудування або його представника, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою Інспекції у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Вказані акт, протокол і припис складаються у присутності субєкта містобудування або його представника, який має ознайомитись із протоколом, актом та приписом і отримати їх другий примірник, а у разі відмови субєкта містобудування, його представника від підписання акту, протоколу та припису, зазначені документи надсилаються йому поштовим звязком.

Разом з цим, за правилами п.п. 12, 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

В свою чергу, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Приписи п. 14 Порядку від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) визначають серед вимог, які зобов'язаний виконувати суб'єкт містобудування, таку як допуск посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, подання документів, пояснень, довідок, відомостей, матеріалів з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалів перевірки, субєкт містобудування був присутнім під час проведення заходів контролю.

Зазначені обставини підтверджуються тим, що під час перевірки інспектору контролюючого органу були надані на розгляд запитані ним документи, що стосуються обєкта будівництва.

При цьому вказані обставини не спростовані показаннями свідків, допитаних судом першої інстанції під час розгляду справи, оскільки всі свідчення надавались стосовно відсутності позивача на місці будівництва у квітні 2017 року, проте як свідчать матеріали перевірки, її проведено у травні 2017 року.

Не можуть також бути враховані доводи позивача про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся не обєктивно, з огляду на ту обставину, що позивач приймав участь у справі про адміністративне правопорушення, додатково надав свої пояснення та документи в підтвердження правомірності своїх дій на обєкті будівництва.

Таким чином, колегія суддів не може погодитись із висновками суду першої інстанції про те, що оскаржувана постанова прийнята з порушенням Закону та за відсутності правових підстав.

Водночас, колегія суддів враховує те, що позивач не заперечує ту обставину та як встановив суд першої інстанції, субєктом містобудування не здійснено в органі контролю реєстрацію декларації про початок будівельних робіт.

Однак, колегія суддів звертає увагу на те, що згідно відомостей проекту будівництва індивідуального гаражу за адресою: м. Балта, вул. Гагаріна, 120-а (а.с. 13), вказаний обєкт будівництва належить до І категорії складності.

Відповідно до ч. 6 ст. 96 КУпАП (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів I категорії складності, тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із ч. 7 вказаної статті КУпАП (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови субєкта контролю, підставою для накладення адміністративного стягнення стало порушення позивачем правил містобудівного законодавства на обєкті ІІ категорії складності.

Зазначені обставини свідчать про те, що інспектором у своїй постанові невірно визначено категорію складності обєкта будівництва, що призвело до накладення адміністративного стягнення у більшому розмірі ніж встановлено Законом за фактичне порушення, а отже про необґрунтованість стягнення.

Враховуючи викладене, оскільки доводи позивача про необґрунтованість оскаржуваної постанови знайшли своє підтвердження, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для скасування рішення субєкта владних повноважень є правильним.

Разом з тим, суд першої інстанції вірно не вбачав підстав для задоволення позову в частині закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності адміністративним судом не вирішується питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а перевіряється законність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у таких справах, за наслідками чого суд може визнати незаконним і скасувати рішення про накладення адміністративного стягнення або відмовити у цьому.

Водночас, оскільки висновок суду про задоволення позову є правильним, проте ґрунтується на помилковому застосуванні норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 201 КАС України підлягає зміні в частині мотивів, з яких виходив суд при ухваленні постанови.

Керуючись ст.ст. 195, 197, п. 2 ч. 1 ст. 198, ст. 201, ч. 2 ст. 205, ст.ст. 207, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Постанову Балтського районного суду Одеської області від 7 вересня 2017 року змінити з підстав, викладених в мотивувальній частині рішення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили в порядку, встановленому частиною 5 статті 254 КАС України, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого Адміністративного Суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

ОСОБА_1