Справа № 805/1850/17-а
Суддя: Сухарьок Михайло Гаврилович
Дата ухвалення: 2017-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Тарасенко І. М.
Суддя-доповідач - ОСОБА_1
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2017 року справа №805/1850/17-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: Сухарька М.Г., Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., при секретареві Борисові А.А., за участю позивача ОСОБА_2, представника позивача ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Прокуратури Донецької області на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2017 року в справі № 805/1850/17-а за позовом ОСОБА_2 до Прокуратури Донецької області про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Донецької області № 816-к від 12.04.2017 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким позивача звільнено з посади прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області та з органів прокуратури, поновити на посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 12.04.2017 по день ухвалення судового рішення.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2017 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ прокурора Донецької області № 816-к від 12.04.2017 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_2 звільнено з посади прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області та з органів прокуратури Донецької області.

Поновлено ОСОБА_2 на роботі в органах прокуратури на посаді прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області з 13 квітня 2017 року.

Стягнуто на користь ОСОБА_2 з прокуратури Донецької області середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 13 квітня 2017 року по 14 липня 2017 року в розмірі 48531,12 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Відповідач, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що підставою для прийняття наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі звільнення ОСОБА_2 з посади прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області є встановлений результатами службової перевірки факт скоєння ним ганебного вчинку. Процедура проведення службової перевірки та її результати позивачем ані в адміністративному, ані в судовому порядку не оскаржувались. За таких обставин апелянт наголошує, що наказ № 816-к від 12.04.2017 є правомірним та скасуванню не підлягає.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив задовольнити їх у повному обсязі.

Представник позивача та позивач проти доводів апеляційної скарги заперечували, просили постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, вважає за необхідне в задоволенні вимог апеляційної скарги відмовити, а постанову суду залишити без змін з таких підстав.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_2 (далі позивач) з 11.07.1995 по 12.04.2017 працював в органах прокуратури м. Словянська Донецької області. 15 грудня 2015 року призначений на посаду прокурора Словянської місцевої прокуратури. Має класний чин радник юстиції, присвоєний наказом Генерального прокурора України № 358-к від 31.05.2008.

На підставі наказу прокурора Донецької області № 289-к від 01 лютого 2017 року призначено службову перевірку за фактом можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, працівниками Словянської прокуратури Донецької області. Наказ № 289-к прийнято в звязку зі зверненням голови правління громадської організації «Зелена стрічка» ОСОБА_5, яке надійшло до прокуратури Донецької області 29.12.2016 № 45832вх16.

У межах проведення перевірки 31.01.2017 до Словянського міськрайонного суду Донецької області спрямовано запит, з відповіді на який зясовано, що стосовно працівників Словянської прокуратури Донецької області складено 3 постанови за ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо керування транспортними засобами в нетверезому стані, зокрема 2 постанови стосовно ОСОБА_2 (від 16.07.2016 та від 06.01.2017).

За результатами проведеної службової перевірки 31 березня 2017 року складено висновок службової перевірки та дві окремі думки. Відповідно до п. 2 резолютивної частини висновку визнано, що з боку прокурорів Словянської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_6 та ОСОБА_2 встановлені грубі порушення вимог Закону України «Про прокуратуру», Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури. А в п. 3.1. висновку зазначено, що прокурор Словянської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_2 заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Висновок підписаний головою та членами комісії разом з окремими думками. Зокрема, прокурор відділу запобігання правопорушенням в органах прокуратури управління внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 у своєму рапорті зазначив, що за допущені порушення прокурор Словянської місцевої прокуратури Донецької області радник юстиції ОСОБА_2 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності звільненню з займаної посади та з органів прокуратури.

Прокурором Донецької області розглянуто зазначений висновок та окремі думки й 07.04.2017 їх затверджено шляхом вчинення резолюції про незгоду з висновком службової перевірки та згоду з окремими думками. Наказом прокурора Донецької області № 816-к від 12 квітня 2017 року ОСОБА_2 звільнено з посади прокурора Словянської місцевої прокуратури Донецької області.

Вважаючи, що наказ про звільнення прийнято без дотримання норм чинного законодавства, оскільки відсутні фактичні обставини, які можуть бути підставою для його видання, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про його скасування та поновлення на посаді.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, систему прокуратури України, а також порядок звільнення прокурора з посади, припинення, зупинення його повноважень на посаді визначено Законом України «Про прокуратуру» № 1697-VII від14 жовтня 2014 року (далі Закон № 1697-VII).

Відповідно до статті 3 Закону № 1697-VII діяльність прокуратури ґрунтується на засадах, зокрема, неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

Згідно зі статтею 19 вказаного закону прокурор зобов'язаний неухильно додержуватися присяги прокурора; виявляти повагу до осіб під час здійснення своїх повноважень; діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Стаття 43 Закону № 1697-VII визначає підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Так, прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження, зокрема, за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об'єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури.

Наказом Генерального прокурора України від 28 листопада 2012 року № 123 затверджений Кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури.

За приписами ст. 1 Кодексу його завданнями є:

- забезпечення ефективного здійснення працівниками прокуратури своїх професійних обов'язків на підставі додержання принципів верховенства права, законності, суспільної моралі та високої культури;

- підвищення авторитету органів прокуратури та сприяння зміцненню довіри громадян до них;

- створення умов для розвитку у працівників прокуратури почуття справедливості, відповідальності, відданості справі, додержання загальнолюдських моральних цінностей, запобігання проявам корупції;

- формування принципової морально-правової позиції у взаєминах з колегами по службі та керівництвом.

Відповідно до статті 4 вказаного Кодексу професійна діяльність працівників прокуратури ґрунтується на принципах, зокрема:

- поваги до прав і свобод людини і громадянина;

- толерантності;

- професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури;

- зразковості поведінки та дисциплінованості.

Статтею 15 Кодексу визначено, що при виконанні службових обов'язків працівник прокуратури має дотримуватися загальноприйнятих норм моралі та поведінки, бути взірцем добропорядності, вихованості і культури.

Порушення трудової та виконавської дисципліни, непристойна поведінка є неприпустимими для працівника прокуратури і тягнуть за собою у відповідних випадках передбачену законом відповідальність.

Згідно зі ст. 18 Кодексу працівник прокуратури не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб.

Працівнику прокуратури слід уникати особистих зв'язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об'єктивність виконання професійних обов'язків, скомпрометувати високе звання працівника прокуратури, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний громадський резонанс.

Поза службою поводити себе коректно і пристойно. При з'ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення працівника прокуратури, з метою ухилення від відповідальності.

Порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури регламентується Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань (перевірок) в органах прокуратури України, затвердженою наказом Генерального прокурора України від 04.09.2014 № 104 (далі Інструкція № 104).

За приписами п. 1.2 Інструкції № 104 службове розслідування (перевірка) комплекс заходів, які проводяться у випадках скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків - кримінальних, корупційних правопорушень, керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмови від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури, а також за фактами порушень виконавської та трудової дисципліни, неправомірного втручання у службову діяльність працівників прокуратури, посягань на їхнє життя, здоров'я та майно, загибелі та в інших випадках передбачених Інструкцією.

Метою службових розслідувань та службових перевірок є повне, об'єктивне і всебічне з'ясування обставин надзвичайних подій, ганебних вчинків та правопорушень, скоєних за участі працівників органів прокуратури, виявлення причин і умов, що їм сприяли, зміцнення службової дисципліни та попередження негідних вчинків серед особового складу (Інструкція).

Згідно з п. 4.1 Інструкції № 104 управління внутрішньої безпеки та захисту працівників прокуратури Генеральної прокуратури України залучається до проведення службового розслідування у випадках: порушень Присяги працівника прокуратури, вчинених працівниками апарату Генеральної прокуратури України, прокурорами обласного рівня чи їх заступниками; скоєння працівниками прокуратури кримінальних, корупційних правопорушень, інших ганебних вчинків; застосування працівниками прокуратури вогнепальної зброї; дорожньо-транспортних пригод, вчинених за участі працівників прокуратури з тяжкими наслідками.

За змістом п. 2.1 наказу Генерального прокурора України від 22.09.2014 № 17 гн до ганебних вчинків, скоєних прокурорами чи слідчими, слід відносити кримінальні, корупційні правопорушення, керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп'яніння або відмову від проходження огляду з метою виявлення стану сп'яніння, порушення Присяги працівника прокуратури і Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, які дискредитують їх як працівників прокуратури та шкодять авторитету органів прокуратури.

При цьому суд зазначає, що факт скоєння працівниками прокуратури ганебних вчинків має бути доведений у визначеному чинним законодавством України порядку.

У свою чергу права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування (перевірка) визначені в пункті 7 даної Інструкції, а саме: отримувати інформацію про підстави проведення службового розслідування (перевірки), склад комісії, заявляти обґрунтовані клопотання про відвід голови або членів комісії; брати участь у службовому розслідуванні (перевірці), у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, у встановленому порядку подавати документи, які мають значення для його проведення; висловлювати письмові зауваження щодо обєктивності та повноти проведення службового розслідування (перевірки) оскаржувати дії або бездіяльність голови та членів комісії; відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сімї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; порушувати питання про витребування додаткових документів, одержання додаткових пояснень осіб тощо; отримувати повідомлення про завершення службового розслідування (перевірки); у семиденний строк після отримання повідомлення про завершення службового розслідування (перевірки) ознайомлюватися із затвердженим висновком; у десятиденний строк з дня ознайомлення зі змістом висновку про результати службового розслідування (перевірки) оскаржити керівнику, який призначив службове розслідування (перевірку), прокурору вищого рівня та у встановленому порядку до суду.

Проте про проведення службового розслідування позивачу стало відомо 12 квітня 2017 року від працівника відділу роботи з кадрами прокуратури Донецької області ОСОБА_8, яка надала для ознайомлення рапорт членів комісії з проведення службової перевірки на імя прокурора Донецької області Бондаренка Є.В., наказ прокурора Донецької № 816-к від 12.04.2017 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та висновок службової перевірки за фактом можливого порушення Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, працівниками Словянської прокуратури Донецької області від 31.03.2017, в якому на аркуші № 11 вказано, що ОСОБА_2 повідомлений про проведення стосовно нього службової перевірки.

Таким чином, з висновком службової перевірки позивача ознайомлено в день прийняття наказу про звільнення, тобто 12.04.2017, що є порушення п. 7.6 розділу 7 Інструкції № 104 щодо строків повідомлення ОСОБА_2 про завершення службового розслідування (перевірки) та ознайомлення із затвердженим висновком.

Отже, під час службової перевірки відповідачем було порушено процедуру, що регламентована Інструкцією № 104, а саме в порушення п. 6.2.3 позивачу не розяснювалися його права, не ознайомлено з наказом про проведення службової перевірки, її підстави, мета, а також склад комісії, якій доручено перевірку, чим позбавлено ОСОБА_2 можливості реалізації своїх прав, зокрема, брати участь у службовій перевірці, подавати документи, які мають значення для її проведення, висловлювати письмові зауваження щодо обєктивності та повноти її проведення, оскаржувати дії або бездіяльність голови та членів комісії, порушувати питання про витребування додаткових документів, одержання додаткових пояснень осіб тощо.

Відповідно до матеріалів справи на час розгляду справи судом висновок службової перевірки не затверджено прокурором Донецької області, до нього складено окремі думки, наявна резолюція прокурора Донецької області із зазначенням «з висновком не згоден».

За таких обставин, колегія суддів спростовує доводи апелянта щодо аспектів протиправності службової перевірки. Окрім цього ч. 2 ст. 11 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право суду вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять. Отже відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції за цим обґрунтуванням.

Відповідно до ст. 8 Дисциплінарного статуту прокуратури України, дисциплінарні стягнення щодо прокурорсько-слідчих працівників, а також працівників навчальних, наукових та інших установ прокуратури застосовуються за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків або за проступок, який порочить його як працівника прокуратури.

Обставиною, що є підставою звільнення позивача зі служби в органах прокуратури, як зазначено в наказі № 816-к від 12.04.2017, є систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Дією, що ганьбить звання прокурора і може викликати сумнів у його обєктивності, в наказі зазначено факт складання працівниками поліції адміністративного протоколу про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та невжиття вичерпних заходів щодо спростування факту перебування у стані алкогольного спяніння.

Вказаний факт не може бути підставою для притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, оскільки постановою Словянського міськрайонного суду від 27 березня 2017 року у справі № 234/178/17-п провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито, у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Дана постанова не була оскаржена та набрала законної сили.

Відповідно до ч. 2 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Крім того, позивачем також оскаржені дії лейтенанта поліції, інспектора 4-ї роти батальйону управління патрульної поліції у містах Краматорську та Словянську ОСОБА_9 щодо складання нею постанови про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

02 березня 2017 року постановою Словянського міськрайонного суду Донецької області, за позовом ОСОБА_2, постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, складену інспектором 4-ї роти батальйону управління патрульної поліції у містах Краматорську та Словянську ОСОБА_9 06 січня 2017 року визнано незаконною та скасовано. Вказана постанова не оскаржена та набрала законної сили.

Отже, висновки членів комісії щодо скоєння позивачем ганебного вчинка в частині відмови від проходження огляду з метою виявлення стану спяніння, на думку суду, є помилковими та ставлять під сумнів рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області у справі № 234/178/17-п про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

За таких обставин суд апеляційної інстанції погоджує висновок, викладений в оскаржуваній постанові, щодо протиправності наказу прокурора Донецької області № 816-к від 12.04.2017 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та необхідності його скасувати, спростовуючи доводи відповідача з цього приводу.

Позовні вимоги стосовно стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними, а тому також підлягають задоволенню. Розмір належних ОСОБА_2 виплат апелянтом не оскаржується.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до вимог ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до положень статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статями 94, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 211, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Прокуратури Донецької області на постанову Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2017 року в справі № 805/1850/17-а за позовом ОСОБА_2 до Прокуратури Донецької області про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу залишити без задоволення.

Постанову Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2017 року в справі № 805/1850/17-а залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини ухвали складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 15 листопада 2017 року. Повний текст ухвали складений 16 листопада 2017 року.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після виготовлення повного тексту.

Колегія суддів М. Г. Сухарьок

ОСОБА_10

ОСОБА_11