Справа № 826/3810/15
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

31 жовтня 2017 року 15:20 № 826/3810/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича, Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа - ОСОБА_3, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2015 року ОСОБА_1, (далі - позивач), звернулась до суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві Рябого Д.С., (далі відповідач - 1, реєстратор), Реєстраційної служби Головного управління юстиції у м. Києві, (далі - відповідач -2, реєстраційна служба), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3, в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення Реєстратора № 11721195 від 18 березня 2014 року про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав; визнати протиправним та скасувати рішення Реєстратора № 11448662 від 6 березня 2014 року; зобов'язати відповідача-2 внести до державного реєстру прав запис про скасування державної реєстрації за ОСОБА_3 права власності на АДРЕСА_3

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2015 року у справі № 826/3810/15 у задоволенні позову відмовлено повністю. Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 28.07.2015 року рішення суду першої інстанції залишено без змін. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 19.05.2016 року рішення судів першої та апеляційної інстанції скасовані, а справа направлена до суду першої інстанції для нового розгляду.

Вищий адміністративний суд України зазначив, що при новому розгляді справи підлягають дослідженню докази щодо невідповідності поданих представником третьої особи документів під час проведення державної реєстрації прав, наявність суперечностей у платіжних дорученнях, факт присвоєння поштової адреси, законодавство, яким керувався державний реєстратор під час здійснення реєстраційних дій, зокрема, Вищий адміністративний суд України звертає увагу, що при вчиненні оскаржуваних дій реєстратор керувався Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22.06.2011 р. № 703, який втратив чинність на час виникнення спірних правовідносин.

Під час нового розгляду справи судом замінено відповідача - Реєстраційну службу Головного управління юстиції у м. Києві на належного відповідача - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві.

Під час нового розгляду справи позивач підтримала заявлені вимоги та просила суд визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 11721195 від 18.03.2014 року та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 11448662 від 06.03.2014, а також зобов'язати Головне територіальне управління юстиції у місті Києві внести до державного реєстру прав запис про скасування державної реєстрації за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_3

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на вчинення державним реєстратором неправомірних дій під час реєстрації права власності за третьою особою, здійснення державної реєстрації об'єкта нерухомості без присвоєння поштової адреси, залучення до реєстраційної справи документів без заяви третьої особи тощо.

Представник відповідача-2 проти позову заперечила з огляду на правильність дій державного реєстратора, перевірки ним факту виконання умов правочину, з якими закон пов'язує можливість проведення державної реєстрації виникнення права на нерухоме майно, звертала увагу суду, що поштова адреса зазначена на підставі листа Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації від 30.10.2008 року № 04-2524, а Положення про реєстр адрес у м. Києві ухвалене у 2013 році, відтак на той час були відсутні вимоги щодо форми документу про присвоєння поштової адреси, та що третьою особою підтверджено факт оплати майна, а тому підстави для скасування запису про державну реєстрацію права власності за третьою особою відсутні.

Представник третьої особи проти позову заперечив, з огляду на відсутність факту порушення права позивача рішеннями суб'єкта владних повноважень та проведення державної реєстрації відповідно до законодавства, діючого на час вчинення відповідних дій.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

04 березня 2014 року представником ОСОБА_3 до Реєстраційної служби подана заява про державну реєстрацію прав та їх обтяжень щодо державної реєстрації права власності за ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_3

До поданої заяви було додано:

- технічний паспорт на вищенаведену квартиру, виданий Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» 19 грудня 2012 року;

- список інвесторів, виданий 4 березня 2014 року;

- договір купівлі-продажу, майнових прав, серія та номер: 41/29А, виданий 15 серпня 2012 року;

- акт приймання-передачі нерухомого майна, виданий 25 лютого 2014 року;

- квитанція, серія та номер 41, виданий 25 лютого 2014 року;

- довідка, видана 25 лютого 2014 року;

- копія договору оренди земельної ділянки, серія та номер 1083, виданий 10 листопада 2003 року;

- копія додаткової угоди, серія та номер 04, видана 5 жовтня 2007 року;

- копія додаткової угоди, серія та номер 03, видана 27 листопада 2006 року;

- копія додаткової угоди, серія та номер 02, видана 27 листопада 2006 року;;

- копія додаткової угоди, серія та номер 01, видана 23 листопада 2006 року;

- копія угоди про поновлення та про внесення змін та доповнень видана 17 січня 2011 року;

- копія розрахунку, серія та номер Ю-30859, виданий 23 грудня 2010 року;

- копія витягу з технічної документації, серія та номер 349, виданий 23 грудня 2010 року;

- копія довіреності, видана 11 лютого 2013 року;

- копія посвідки на постійне проживання, серія та номер НОМЕР_2, видана 13 червня 2008 року.

06 березня 2014 року за результатами розгляду заяви та доданих до них документів Реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №11448662.

Відповідно до рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 06 березня 2014 року №11448662 воно прийнято на підставі частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та пункту 16 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 року №703.

18 березня 2014 року представником ОСОБА_3 подана заява до Реєстраційної служби про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо виправлення описки в імені власника, замість ОСОБА_3 слід зазначити ОСОБА_3.

До заяви додані: свідоцтво про право власності, видане 6 березня 2014 року; технічний паспорт на вищезазначену квартиру, виданий Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» 19 грудня 2012 року; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Серія та номер 18689240, виданий 6 березня 2014 року.

18 березня 2014 року за результатами розгляду заяви та доданих до них документів Реєстратором було прийнято рішення про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №11721195.

Згідно рішення Державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18 березня 2014 року №11721195 воно прийнято на підставі пункту 38 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року №1141.

Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з наступного.

Відносини, пов'язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулює Закон України від 1 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (надалі - Закон № 1952-IV в редакції від 1 січня 2014 року, що була чинною на час виникнення спірних відносин).

Абзацом 1 частини першої статті 2 Закону № 1952-IV передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 9 Закону № 1952-IV державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями.

Статтею 15 Закону передбачено порядок проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень, зокрема даною нормою передбачено, що державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку:

1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви;

2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень;

3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації;

4) внесення записів до Державного реєстру прав;

5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону;

6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.

Відповідно до частини першої статті 24 Закону № 1952-IV передбачено, що у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо: 1) заявлене право, обтяження не підлягає державній реєстрації відповідно до цього Закону; 2) об'єкт нерухомого майна розміщений на території іншого органу державної реєстрації прав; 3) із заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень звернулася неналежна особа; 4) подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують; 5) заяву про державну реєстрацію прав, пов'язаних з відчуженням нерухомого майна, подано після державної реєстрації обтяжень, встановлених щодо цього майна, крім випадків, встановлених частиною дев'ятою статті 15 цього Закону; 5-1) заяву про державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим правонабувачем; 5-2) заяву про державну реєстрацію речових прав, похідних від права власності, подано за відсутності державної реєстрації права власності, крім випадків, установлених частиною дев'ятою статті 15 цього Закону; 5-3) під час подання заяви про державну реєстрацію права власності на підприємство як єдиний майновий комплекс, житловий будинок, будівлю, споруду (їх окремі частини), що виникло на підставі документа, за яким правонабувач набуває також право власності на земельну ділянку, не подано заяву про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку; 5-4) після завершення п'ятиденного строку з дня отримання заявником письмового повідомлення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав не усунено обставин, що були підставою для прийняття такого рішення; 5-5) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об'єктом незавершеного будівництва подано не до нотаріуса, який вчинив таку дію; 5-6) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка не є державним кадастровим реєстратором або державним виконавцем; 6) заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене право та обтяження такого права вже зареєстровано у Державному реєстрі прав.

Згідно частини другої наведеної статті Закону № 1952-IV передбачено, що за наявності підстав для відмови в державній реєстрації, державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав та їх обтяжень.

Перелік документів для здійснення державної реєстрації прав визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

На час виникнення спірних відносин процедуру проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов'язки суб'єктів у сфері державної реєстрації прав, а також процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна визначав Порядок державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року № 868 (надалі - Порядок № 868 в редакції від 17 жовтня 2013 року, що діяла на час виникнення спірних відносин).

Однак, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію права власності, державний реєстратор керувався Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 р. № 703, який втратив чинність на момент виникнення спірних відносин. Постанова № 1141, якою керувався державний реєстратор під час внесення змін до імені власника також втратила свою чинність у зв'язку із прийняттям Порядку № 868.

Відповідно до пунктів 36, 50 Порядку № 868 для проведення державної реєстрації речових прав необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід або припинення таких прав на нерухоме майно, та інші документи, визначені цим Порядком.

Для проведення державної реєстрації прав з видачею свідоцтва на новозбудований або реконструйований об'єкт нерухомого майна, будівництво якого здійснювалося із залученням коштів фізичних та юридичних осіб, заявник подає:

документ, що підтверджує набуття у власність особою закріпленого за нею об'єкта будівництва, передбачений законодавством (інвестиційний договір, договір про пайову участь, договір купівлі-продажу майнових прав тощо). У разі придбання майнових прав на об'єкт нерухомості документом, що підтверджує набуття у власність закріпленого за особою об'єкта будівництва, є договір купівлі-продажу майнових прав;

довідку (виписку) із переліку осіб, які брали участь в інвестуванні (фінансуванні) об'єкта будівництва та за якими здійснюється державна реєстрація прав, видану особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб (замовником будівництва), про участь заінтересованої особи в інвестуванні (фінансуванні) об'єкта будівництва (у тому числі шляхом купівлі-продажу майнових прав);

технічний паспорт на об'єкт інвестування (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо);

завірені особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб (замовником будівництва), копії (крім випадків подання оригіналів таких документів особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб (замовником будівництва):

документ, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на земельну ділянку (крім випадків реконструкції об'єктів нерухомого майна без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані);

документ, що підтверджує виникнення, перехід та припинення права власності на об'єкт нерухомого майна до проведення його реконструкції (у разі проведення реконструкції об'єкта нерухомого майна);

документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта;

документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси (крім випадку, коли в результаті реконструкції об'єкта нерухомого майна його адреса не змінилася).

Відповідно до статті 13 Закону № 1952-IV, реєстрація заяв і запитів, пов'язаних з проведенням державної реєстрації прав та наданням інформації з Державного реєстру прав, проводиться в базі даних про реєстрацію заяв і запитів.

Заява і запит реєструються у базі даних Державного реєстру прав, якщо заявником додержані вимоги, встановлені цією статтею та статтями 16 і 17 цього Закону.

Частинами першою, другою статті 14 Закону № 1952-IV встановлено, що реєстраційна справа включає документи, в яких містяться відомості про нерухоме майно, право власності на нього, інші речові права та їх обтяження.

Документи розміщуються в реєстраційній справі у порядку їх надходження і нумеруються.

Отже, при реєстрації заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень усі подані документи нумеруються та складається картка прийому заяви, де зазначається перелік документів, поданих разом із заявою.

Як вбачається з матеріалів справи, перелік документів, зазначених у картці прийому та документи, що містяться у реєстраційній справі, не є тотожними, а тому неможливо встановити дату подання документів та їх перелік.

Наведені обставини, а також вчинення державним реєстратором реєстраційних дій відповідно до законодавства, яке вже втратило чинність, має наслідком визнання прийнятих державним реєстратором рішень протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а тому позов в частині визнання протиправними та скасування рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 11721195 від 18.03.2014 року та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 11448662 від 06.03.2014 року визнаються судом обґрунтованими.

Крім того, представником третьої особи як документ, що підтверджує присвоєння об'єкту нерухомого майна адреси був наданий лист, підписаний заступником голови Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації.

Відповідно до пунктів 4.18, 4.19, 4.21 Положення про реєстр адрес у м. Києві, затверджений рішенням Київської міської ради 22 травня 2013 року № 337/9394, районна в місті Києві державна адміністрація розглядає заяви про присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам, запитує у разі необхідності додаткову інформацію від Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) інших органів та протягом десяти робочих днів з дня отримання заяви направляє лист-обґрунтування щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури.

Служба Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом трьох робочих днів опрацьовує лист-обґрунтування районної в місті Києві державної адміністрації щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) поштової адреси об'єкта нерухомого майна та, враховуючи проектні рішення, наявну ситуацію з оточуючими об'єктами містобудування, результати проведення Містобудівного моніторингу, готує висновок щодо можливості присвоєння (відмови в присвоєнні) запропонованої поштової адреси або надає пропозиції щодо внесення змін та доповнень до цієї адреси.

На підставі позитивного висновку Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури районна в місті Києві державна адміністрація протягом п'яти робочих днів з дня отримання цього висновку видає розпорядження про присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна, копію якого протягом двох робочих днів направляє до Служби Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури для внесення поштової адреси до Реєстру адрес.

Служба Містобудівного кадастру Департаменту містобудування та архітектури протягом п'ятнадцяти робочих днів розглядає заяви про присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна (окрім присвоєння поштової адреси багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам), запитує у разі необхідності додаткову інформацію від органів влади та органів місцевого самоврядування, опрацьовує отримані матеріали та, враховуючи проектні рішення, наявну ситуацію з оточуючими об'єктами містобудування, готує проект відповідного наказу Департаменту містобудування та архітектури щодо присвоєння поштової адреси об'єкта нерухомого майна.

Адреса вважається присвоєною з моменту її внесення до Реєстру адрес.

Як вбачається з матеріалів справи, на момент прийняття оскаржуваних рішень новозбудованому будинку не було присвоєно поштової адреси, оскільки в матеріалах справи міститься витяг з наказу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради від 8 серпня 2014 року № 126 «Про присвоєння поштової адреси об'єкту нерухомого майна», яким спірному житловому будинку присвоєно поштову адресу, а тому доводи відповідачів щодо проведення державної реєстрації права власності на підставі листа за 2008 рік не може бути прийнято як належний доказ, оскільки реєстраційні дії вчинялись вже під час дії Положення про реєстр адрес у м. Києві.

Також необхідно зазначити, що пунктами 5, 6 Порядку № 868 встановлено, що подання документів для проведення державної реєстрації прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється особисто заявником або шляхом надсилання поштою з описом вкладення.

У разі виявлення невідповідностей між документами, що були надіслані поштою, та описом вкладення до них, а також у разі відсутності документа, що підтверджує внесення плати за надання витягу з Державного реєстру прав, та документа про сплату державного мита, крім випадків, передбачених абзацом другим пункту 13 цього Порядку, орган державної реєстрації прав у строк, що не перевищує трьох робочих днів після їх отримання, повертає заявникові відповідну заяву та документи, що додаються до неї, поштою з описом вкладення без реєстрації її у базі даних про реєстрацію заяв і запитів.

Документи, що подаються для проведення державної реєстрації прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, повинні відповідати вимогам, що встановлені законом, цим Порядком та іншими нормативно-правовими актами.

Як вбачається з матеріалів справи, платіжні доручення, поданні представником третьої особи, підтверджують сплату державного мита за державну реєстрацію та витяг з державного реєстру, але не спірного об'єкту, а зовсім іншої квартири за адресою: АДРЕСА_1., що було проігноровано державним реєстратором.

Доводи позивача щодо належності їй на праві власності спірної квартири приймаються судом до уваги, проте не досліджуються в межах даної справи, оскільки спірні права належать до приватних прав особи та їх захист здійснюється у порядку, визначеному цивільним законодавством України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У контексті викладеного суд зазначає наступне.

Враховуючи встановлення судом протиправності прийняття державним реєстратором спірних рішень, належним способом захисту оспорюваного права позивача буде відновлення записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а тому вимоги про зобов'язання Головного територіального управління юстиції у місті Києві внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування державної реєстрації за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_3 визнаються судом обґрунтованими.

Згідно з ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Таким чином, виходячи з системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих обставин суд прийшов до висновку, що позов є обґрунтованим та визнається таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі вище викладеного в сукупності, керуючись вимогами ст.ст. 69-71, 86, 94, 128, 158-163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 11721195 від 18.03.2014 року.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві Рябого Дмитра Сергійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 11448662 від 06.03.2014 року.

4. Зобов'язати Головне територіальне управління юстиції у місті Києві () внести до державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про скасування державної реєстрації за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_3

5. Присудити з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) понесені нею витрати по сплаті судового збору у розмірі 73 (сімдесят три) грн. 08 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного територіального управління юстиції у місті Києві ().

Відповідно до ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Згідно зі ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ю.Т. Шрамко