Справа № 804/7598/17
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 листопада 2017 р. справа 804/7598/17

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просить: - визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 08.11.2017р. №.

Згідно п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Після ознайомлення із матеріалами позовної заяви судом було встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Пунктами 2, 3 ч.1 ст.106 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються ім'я (найменування) позивача та відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Всупереч зазначеному у позовній заяві не містяться відомості про наявність або відсутність засобів зв'язку позивача та відповідача, адреса електронної пошти сторін, якщо такі відомі.

Згідно ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

В супереч зазначеного в матеріалах справи відсутні докази сплати позивачем судового збору за звернення до суду із вказаним позовом.

Проте в адміністративному позові позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі.

Суд звернувши увагу на підстави заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ", зазначає наступне.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

У розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивачем не надано жодних доказів, на підставі яких можливо задовольнити заявлене клопотання.

Враховуючи вищевикладене, з врахуванням відсутності доказів на підтвердження заявленого клопотання, суд доходить висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору Товариству з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" за звернення із даним позовом.

Згідно ч.2 ст.87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

У відповідності до положень ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою становить - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України" вбачається, що збільшення податковим органом зобов'язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Згідно листа Вищого адміністративного суду України №165/11/13-12 від 18.01.2012р., адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, звернені до суду вимоги про скасування рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Ціна поданого позову становить 8280296,25 грн.

Отже розмір судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який позивач не сплатив становить- 8280296,25-1,5%= 124204,44 грн.

Згідно ч.5 ст.106 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Частина 3 статті 48 КАС України передбачає, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до ч.7 ст.56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позов подано директором Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" - ОСОБА_1 Проте доказів на право підписання позову ОСОБА_1 в якості директора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" позивачем не надано.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.106 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.108 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.106, ч.1 ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - залишити без руху.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ" строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали: надати докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 як директора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВКФ САЛФИТ"; вказати відомості про наявність або відсутність засобів зв'язку позивача та відповідача, адресу електронної пошти сторін, якщо такі відомі, оригіналу квитанції про сплату судового збору, сплаченого в установленому порядку та розмірі за звернення до адміністративного суду з вимогами майнового характеру.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В. Турлакова