Справа № П/811/1762/16
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2017-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2017 року Справа № П/811/1762/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - позивач) до ОСОБА_1 (далі - відповідач) про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить суд зобов'язати відповідача провести перебудову гаража у відповідності із будівельним паспортом №39, виданим відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Світловодської міської райдержадміністрації 15.07.2008 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що під час проведення перевірки було встановлено, що відповідачем розпочато виконування робіт з будівництва гаражу із відхиленням від вимог будівельного паспорта, що є порушенням вимог ст. 27 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 3.25* ДБН 360-90** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Суть порушення полягає в тому, що відповідач виконував будівництво цього гаража з відхиленням від схеми забудови, в частині розмірів самого об'єкта будівництва та відстані від гаража до існуючого житлового будинку.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідач вказав, що позовні вимоги позивача є безпідставними і необґрунтованими, а вказані порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил не доведеними. Зокрема, надана в якості доказу копія плану земельної ділянки не може розглядатись як належний і допустимий доказ, оскільки не підтверджує факту будівництва відповідачем гаража на межі своєї земельної ділянки, а визначення положення будівлі в наданому плані є суб'єктивним висновком інспектора, оскільки не має під собою доказів прив'язки до місцевості так-як у встановленому законом порядку межу між ділянками по АДРЕСА_1, та вул. Пролетарська, 147, с. Золотарівка, Світловодського району, Кіровоградської області, станом на 04.12.2015 р., ні на 14.01.2016 р., ні на 11.05.2016 р., ні на 21.07.2016 р., як і на сьогоднішній день, у встановленому ст.116, 118-124 ЗК України не визначено, тому відсутні контрольні точки відповідно до яких здійснюється прив'язка розташування будівель на ділянці відповідача. Також, твердження позивача про будівництво гаража з відхилення відповідача від схеми забудови, в частині розмірів самого об'єкта будівництва та відстані від гаража до існуючого житлового будинку на сусідній ділянці належним чином не підтверджено. Позивач упереджено прийняв позицію скаржника ОСОБА_2, не враховуючи заперечень відповідача. При цьому, позивач при визначенні складу порушення не проводить жодних замірів як розмірів самого об'єкта будівництва так і відстані від гаража до існуючого житлового будинку. Всі висновки зроблено «на око», при цьому можливість того, що саме житловий будинок по АДРЕСА_1, розташований безпосередньо на умовній межі, яка установилась на протязі багаторічного безпроблемного користування попередніми власниками ділянок позивачем взагалі не береться до уваги. При цьому, позивач навіть не з'ясовує той факт, що гр. ОСОБА_2 не є власником ділянки по АДРЕСА_1, а відтак не має правових підстав для звернення до позивача зі скаргою (а.с.62-65).

Дослідивши наявні в справі документи, заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та всебічно й повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення представників та об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Встановлено, що на підставі направлення посадовою особою позивача було проведено позапланову перевірку дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами якої складено акт від 04.12.2015 р. №898/2015/Свр. В ході проведення перевірки встановлено факт проведення відповідачем будівельних робіт із відхиленням від схеми забудови будівельного паспорта, а саме на межі сусідньої ділянки, що є порушенням п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (а.с.12).

На підставі акту перевірки відносно відповідача складено протокол від 04.12.2015 р. № 233/2015-Свр про адміністративне правопорушення (а.с.13), а також відповідачу видано припис від 04.12.2015 р. № 221/2015-Свр про усунення виявлених порушень, яким відповідача зобов'язано до 11.01.2015 р. виконати перебудову гаража згідно плану будівельного паспорта (а.с.14).

09.12.2015 р. винесено постанову №229/2015-Свр по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. (а.с.15-16).

Штраф в сумі 510 грн. сплачено згідно квитанції від 09.12.2015 р. за № 35 (а.с.17).

Актом перевірки від 14.01.2016 року №25/2016/Свр встановлено, що вимоги припису про усунення порушень від 04.12.2015 р. №221/2015-Свр не виконано в зв'язку з погодними умовами. На підставі заяви ОСОБА_1 продовжено строк виконання вимог припису (а.с.66).

На підставі направлення від 10.05.2016р. №449 посадовою особою позивача проведено позапланову перевірку дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами якої складено акт від 11.05.2016 р. №409/2016-Свр. (а.с.18-19).

Актом перевірки №409/2016-Свр від 11.05.2016 р. встановлено, що вимоги припису про усунення порушень від 04.12.2015 року №221/2015-Свр не виконано, у зв'язку з чим складено протокол №88/2016-Свр від 11.05.2016 р. про адміністративне правопорушення (а.с.20), а також відповідачу видано припис від 11.05.2016 року № 122/2016-Свр про усунення виявлених порушень, яким відповідача зобов'язано до 12.06.2016 року виконати перебудову гаража згідно плану будівельного паспорта (а.с.21).

24.05.2016 р. винесено постанову № 98/2016-Свр по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.188-42 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. (а.с.22).

В подальшому, згідно направлення від 20.07.2016 р. № 779 посадовою особою позивача проведено знову позапланову перевірку дотримання відповідачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за результатами якої складено акт від 21.07.2016 р. № 703/2016-Свр. Перевіркою встановлено, що вимоги припису про усунення порушень від 04.12.2015 р. № 221/2015-Свр та від 11.05.2016 р. № 122/2016-Свр відповідачем не виконано (а.с.24-25).

Відповідач зазначені обставини не спростував.

До суду від Микільської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області надійшла письмова інформація від 20.10.2017 р. №02-35/185/1, згідно до якої вивчивши документи, які стосуються будівництва та провівши обстеження виявлено невідповідність розміщення будівель на земельній ділянці будівельному паспорту (а.с.169).

Згідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно з ст.1 Закону України від 05.04.2007 р. №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ст.27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Стаття 41 Закону вказує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України.

Указом Президента України від 08.04.2011 р. № 439 було затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - Положення).

Згідно п.1 Положення, державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до п.п.4, 8, 10 Положення на Держархбудінспекцію в межах своїх завдань покладені повноваження здійснювати державний контроль за дотриманням юридичними і фізичними особами державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та проводить перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; згідно п.2 Положення, Держархбудінспекція України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, цим Положенням, іншими актами законодавства України, а також дорученнями Президента України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011р. затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, згідно п.5 якого Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, в т.ч.: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.п.2-3 п.11 Порядку № 553).

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку (п.19 Порядку).

Так, перевіряючими було проведено позапланову перевірку на підставі звернення фізичних осіб про порушення суб'єктом містобудування містобудівного законодавства, за результатами якої встановлено порушення ст. 27 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Враховуючи вказане було винесено приписи, якими повідомлено відповідача про усунення виявлених порушень.

В Законі України "Про будівельні норми" від 05.11.2009 р. № 1704-VI дано визначення державних будівельних норм-нормативний акт, затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури (статті 1 Закону № 1704-VI).

Державні будівельні норми "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень 360-92**" поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України. Зазначені норми обов'язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об'єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень. Норми розраховані на перехідний період - до розробки загальної концепції нормативної бази України в галузі містобудування і капітального будівництва.

Пунктом 3.25* ДБН-360-92** передбачено, що для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Відповідачем не надано суду доказів оскарження припису від 04.12.2015 р. № 221/2015-Свр та від 11.05.2016 року № 122/2016-Свр або їх виконання.

Ч.1 ст.38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" вказує, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Згідно вимог ч.7 ст.376 Цивільного кодексу України, з врахуванням того, що знесення самочинного будівництва є крайнім заходом, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

В контексті вищезазначеного, суд, дійшов висновку, що відповідно до вимог ст. 27 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" вимогу позивача належить задовольнити.

Згідно ст.ст.11, 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд відповідно до ст. 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Отже, враховуючи вказане суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.4 ст. 94 КАС України у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст.ст.86, 94, 159-163, 167 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов - задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_1 (27500, АДРЕСА_2, ід. номер: НОМЕР_1) провести перебудову гаража у відповідності із будівельним паспортом № 39, виданим відділом містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Світловодської міської райдержадміністрації 15.07.2008 року.

Постанова суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.254 КАС України.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 10-денний строк з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України - протягом десяти днів з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, копія якої одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Л.І. Хилько