Справа № 802/1632/17-а
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Вінниця

31 жовтня 2017 р. Справа № 802/1632/17-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Крапівницької Н.Л.,

секретаря судового засідання: Демченка А.М.,

за участю представників сторін:

позивача: ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача: Кирилюка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Вінниці адміністративну справу за позовом

фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Подолян Анатолій Іванович

про визнання протиправним та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Подолян Анатолій Іванович про визнання протиправним та скасування постанови.

Позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 мотивовані тим, що 30.05.2017 постановою №2/1002-09-719 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляном А.І., позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.4 ч.2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ", та накладено штраф у сумі 30312 гри.

Не погоджуючись з прийняттям відповідачем вказаної постанови, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали та просили задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував та просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази у справі, суд встановив наступне.

Сільський голова Уланівської сільської ради Хмільницького району Вінницької області листом №03-15-123 від 08.05.2017 звернувся до директора департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області. У вказаному листі викладено прохання здійснити перевірку законності добудови магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1», який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (в межах населеного пункту) та власником якого, є ОСОБА_1.

На підставі листа №03-15-123 від 08.05.2017 директором департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області на проведення позапланової перевірки, згідно з направленням на проведення позапланової перевірки №577-ПП від 15.05.2017, направлено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Подоляна Анатолія Івановича, строк дії направлення з 22 по 26 травня 2017 року.

26.05.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляном Анатолієм Івановичем у присутності ОСОБА_1 відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.10.2015 №1091 та листа Уланівської сільської ради від 08.05.2017 №03-15-123 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної, державних будівельних норм, стандартів і правил фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1.

За результатами проведеної перевірки складено акт №577-пп перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної, державних будівельних норм, стандартів і правил від 26.05.2017. У акті за результатами перевірки відповідачем зафіксовано, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 самочинно, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в органах державного архітектурно-будівельного контролю розпочато будівництво добудови 6,5 х 4,5 м до будівлі малої архітектурної форми магазину "ІНФОРМАЦІЯ_1" на земельній ділянці АДРЕСА_1, яка належала позивачу на підставі тимчасового договору оренди земельної ділянки від 10.02.2016 (на час проведення перевірки тимчасовий договір оренди земельної ділянки втратив чинність, тобто, термін його дії закінчився 10.01.2017 ) тим самим, ОСОБА_1 порушено норми ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

26.05.2017 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Подоляном Анатолієм Івановичем, у присутності ОСОБА_1 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В протоколі зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12:00 год. 30.05.2017 в приміщенні департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області. Позивач з вказаним протоколом ознайомився, що підтверджується його підписом.

30.05.2017 департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області прийнято постанову №2/1002-09-719 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності. Вказаною постановою на позивача накладено штраф у розмірі 30312 грн.

Враховуючи викладене, заслухавши пояснення представників сторін всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року № 687-XIV (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд зазначає, що підставою для проведення позапланової перевірки позивача став лист Уланівської сільської ради до відповідача, копія якого міститься в матеріалах адміністративної справи.

За правилами пунктів 1-3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб'єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Підпунктами 1-3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За приписами пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Пунктом 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно пункту 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Судом встановлено, та підтверджено матеріалами адміністративної справи, що відповідачем дотримані вищезазначені вимоги законодавства щодо проведення перевірки.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Частиною 1 статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт є правопорушенням у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах I категорії складності - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб; на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається з акту перевірки, підставою для прийняття оскаржуваної постанови №2/1002-09-719 від 30.05.2017 є самочинне, без розробленої та затвердженої у встановленому порядку проектної документації, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в органах державного архітектурно - будівельного контролю розпочато будівництво добудови 6,5 х 4,5 м до будівлі малої архітектурної форми магазину «ІНФОРМАЦІЯ_1» на земельній ділянці АДРЕСА_1, яка належала позивачу на підставі тимчасового договору оренди земельної ділянки від 10.02.2016, який на час проведення перевірки втратив чинність, тобто, термін його дії закінчився 10.01.2017.

А тому, суд вважає, що позивачем порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Що стосується доводів позивача про повторність і притягнення позивача за одне і те ж правопорушення двічі суд не бере до уваги ці ствердження позивача, так як не знайшов підтвердження вказаних обставин при дослідженні матеріалів справи. Так, 18.06.2009 мало місце адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постановою від 23.06.2009 №541 про накладення адміністративного стягнення в розмірі 850 грн. Відповідно до вказаної постанови позивача оштрафовано за самочинне, без дозволів відповідних державних органів будівельні роботи по влаштуванню фундаменту.

В силу п. 1 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч.1 ст. 70 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 70 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частиною 1 ст.71 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

На підставі викладеного, враховуючи що позивач не довів суду неправомірність прийнятої постанови №2/1002-09-719 від 30.05.2017. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 30312 грн., суд вважає, що адміністративний позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

В позові ОСОБА_1 до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Подолян Анатолій Іванович про скасування постанови № 2/1002-09-719 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.05. 2017 року відмовити.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Крапівницька Н. Л.

Згідно з оригіналом Суддя

Секретар