Справа № 823/1614/17
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2017-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2017 року справа № 823/1614/17

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гайдаш В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області про визнання протиправним скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2017 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області (далі - відповідач) в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення №325 від 21.09.2017 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем протиправно притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження з підстав несумлінного виконання позивачем обов'язків адвоката, сприяння ухвалення незаконного рішення та протиправного виселення гр. ОСОБА_2, оскільки адвокатська діяльність позивача заснована на принципах неухильної законності та верховенства права, а вищевказані дії базувались виключно на нормах Закону з метою захисту своїх інтересів. Крім того, згідно довідки члена кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області була висловлена думка, що скарга гр. ОСОБА_2 не містить ознак дисциплінарного проступку позивача.

Згідно поданих до суду заперечень відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що наявність довідки члена кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області про відсутність ознак дисциплінарного проступку позивача не свідчить про протиправність оскаржуваного рішення №325 від 21.09.2017, оскільки вона надана на підставі частини документів станом на час її винесення, однак в процесі розгляду справи відповідачем були отримані додаткові докази, які вже свідчили на наявність дисциплінарного проступку позивача. Крім того, відповідач наголосив, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення слугували обстави, зокрема: 1) зазначення у позові про стягнення боргу із гр. ОСОБА_2 завідомо невірної інформації місця реєстрації та проживання відповідача гр. ОСОБА_2 з метою їх неповідомлення про дату та час розгляду справи; 2) надання позивачем до матеріалів цивільної справи про стягнення боргу із гр. ОСОБА_2 копії договору за відсутності підпису покупця, без надання його оригіналу, чим сприяв ухваленню незаконного судового рішення, яке в подальшому було скасовано. Крім того, відповідачем було встановлено, що позивач 06.08.2016 ввірвався в квартиру гр. ОСОБА_2 та із іншими особами силоміць виволокли її із квартири, тому не був стриманим та коректним, тобто починаючи із складання позовної заяви про стягнення боргу і виселення гр. ОСОБА_2 всі дії були послідовними та взаємопов'язаними. У зв'язку із вищевикладеним, адвокат ОСОБА_1 порушив вимоги «правил адвокатської етики» та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Розгляд справи розпочато у відкритому судовому засіданні, однак, у зв'язку з не прибуттям у судове засідання 17.11.2017 всіх осіб, які беруть участь у справі, судом постановлено ухвалу, згідно якої вирішив продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України та на підставі ч.1 ст.41 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснювати фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Із матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 у 2013 році став власником ? частини квартири АДРЕСА_1, яка належала гр. ОСОБА_4, інша частина квартири належала гр. ОСОБА_2 Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.11.2014 №711/6009/14-ц позовні вимоги ОСОБА_5 про стягнення з ОСОБА_2 коштів отриманих за нікчемною угодою в сумі 88275 грн. задоволено.

Зазначене майно (? частини квартири АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_2) було виставлено для реалізації на електронні торги «Сетам», за результатами яких позивач став єдиним власником цієї квартири. Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.03.2016 ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було виселено із квартири АДРЕСА_1.

До Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області надійшла скарга гр. ОСОБА_2 від 27.06.2017 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 та рішенням Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області від 28.08.2017 №322 відносно адвоката ОСОБА_1 порушено дисциплінарну справу.

Рішенням Дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області від 21.09.2017 №325 визнано винним у вчиненні дисциплінарного проступку та притягнуто до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012).

Статтею 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05.07.2012 передбачено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Згідно статті 37 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

В силу положень статті 38 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як встановлено судом, заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.11.2014 по справі №711/6009/14-ц позовні вимоги ОСОБА_5 про стягнення з ОСОБА_2 коштів отриманих за нікчемною угодою в сумі 88275 грн. задоволено, однак адвокат ОСОБА_1 не заперечує того, що гр. ОСОБА_5 до вказаних коштів не має ніякого відношення, оскільки адвокат ОСОБА_1 діяв від імені ОСОБА_5 на підставі довіреності, виключно у своїх інтересах.

У позовній заяві від імені гр. ОСОБА_5, на підставі якого Придніпровським районним судом м. Черкаси прийнято заочне рішення від 06.11.2014 №711/6009/14-ц, ОСОБА_1 невірно зазначив інформацію щодо місця реєстрації та проживання відповідача гр. ОСОБА_2, що призвело до неповідомлення останньої про судовий розгляд та в результаті її відсутності ухвалено заочне судове рішення про стягнення з останньої коштів, яке ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.03.2016 по справі №711/6009/14-ц було скасовано. Крім того, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 31.05.2016 по справі №711/6009/14-ц позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_2 залишено без розгляду, у зв'язку з її відкликанням представником позивача - ОСОБА_1

Крім того, з матеріалів справи судом встановлено, що під час розгляду дисциплінарної справи щодо адвоката ОСОБА_1 приймав участь також адвокат гр. ОСОБА_2 - ОСОБА_6, який повідомив, що під час ознайомлення з матеріалами цивільної справи №711/6009/14-ц ним встановлено, що адвокатом ОСОБА_1 до матеріалів вказаної цивільної справи було надано копію договору про завдаток від 15.02.2014 за відсутності підпису покупця (ОСОБА_1) та в порушення вимог ст. 64 ЦПК України без надання його оригіналу суду.

Відповідно до ст. 7 Правил адвокатської етики (чинних станом на час виникнення спірних правовідносин), затверджених Установчим з'їздом адвокатів України 17.11.2012, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об'єднання) зобов'язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення скоєння правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх скоєнню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам. У своєму приватному житті адвокат також зобов'язаний дотримуватися закону, не вчиняти правопорушень і не сприяти зумисно їх скоєнню іншими особами.

Крім того, ч. 12 Правил адвокатської етики (чинних станом на час виникнення спірних правовідносин), всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу потрібно дотримуватись у всіх сферах діяльності адвоката: професійній, громадській, публіцистичній та інших. Адвокат зобов'язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості критики останніх та їх оскарження у встановленому законом порядку. Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження права особи на захист, професійних прав адвокатів, незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності. При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов'язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, порушення правил адвокатської етики.

Таким чином, з матеріалів справи судом встановлено, що адвокат ОСОБА_1 при оформленні позовної заяви від гр. ОСОБА_5, на підставі якого Придніпровським районним судом м. Черкаси прийнято заочне рішення від 06.11.2014 №711/6009/14-ц та розгляді справи діяв несумлінно, надав завідомо неправдиву інформацію щодо місця реєстрації та проживання відповідача гр. ОСОБА_2 та копію договору про завдаток від 15.02.2014 за відсутності підпису покупця (ОСОБА_1) і в порушення вимог ст. 64 ЦПК України без надання його оригіналу суду, що є порушенням адвокатської етики, у зв'язку з чим суд дійшов висновку, що рішення відповідача №325 від 21.09.2017 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження - є правомірним та скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1 та 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Керуючись статтями 9, 11, 14, 41, 86, 128, 159-163, 167, 185-187, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити повністю.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня проголошення постанови. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.А. Гайдаш