Справа № 818/1318/17
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2017-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2017 р. Справа № 818/1318/17

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Павлічек В.О.,

за участю секретаря - Прімової-Крикуненко О.В.,

представників позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Хамуленко О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Сумської обласної державної адміністрації про зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_3, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Сумської обласної державної адміністрації, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просить :

- зобов'язати Сумську обласну державну адміністрацію скасувати рішення конкурсної комісії, прийняте за результатами конкурсу на заміщення заміщення посади головного спеціаліста юридичного відділу апарату Сумської обласної державної адміністрації та відповідно проведений вказаний конкурс.

09.11.2017 року в судовому засіданні представником позивача ОСОБА_4 було подано заяву про відвід судді Павлічек В.О. Заява обгрунтована тим, що в ході судового засідання по справі 03.11.2017 року суддя Павлічек В.О., всупереч вимогам п. 4 ч. 3 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України перешкоджала висловлюванню ОСОБА_4 усних заперечень та безпідставно застосувавши до ОСОБА_4 попередження вчиняла на нього постійний тиск з метою усунення його від здійснення представництва інтересів довірителя в судовому засіданні по даній справі, порушуючи законні процесуальні права ОСОБА_4 надані йому довіреністю та регламентовані вказаною статтею КАС України.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заяву та просив її задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід судді, просив відмовити в її задоволенні, у зв'язку з відсутністю належного обґрунтування.

Дослідивши доводи заяви про відвід судді, заслухавши думку представників сторін, суд дійшов висновку, що вказана заява є необґрунтованою і задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Статтями 27 та 28 Кодексу адміністративного судочинства України визначено підстави для відводу судді. Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і відводиться:

1) якщо він брав участь у розгляді цієї справи або пов'язаної з нею справи як представник, секретар судового засідання, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого частиною третьою статті 15-1 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 30 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивований і заявлений до початку судового розгляду адміністративної справи по суті у письмовій формі з обґрунтуванням підстав для відводу.

Із заяви про відвід судді, суд вбачає, що підставою для відводу судді Павлічек В.О. представник позивача зазначив, що всупереч вимогам п. 4 ч. 3 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України суддя Павлічек В.О. перешкоджала висловлюванню ОСОБА_4 усних заперечень та безпідставно застосувала до нього попередження.

Суд зазначає, що відповідно до Конституції України судді виконують обов'язок здійснення правосуддя.

Адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи.

Згідно до п. 4 ч. 3 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які беруть участь у справі, мають право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

Статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками адміністративного процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

В силу положень ч. 1 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України особи, присутні у залі судового засідання, при вході до нього суду та при виході суду повинні встати. Особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти дають пояснення, показання, відповідають на питання та задають питання стоячи і лише після надання їм слова головуючим у судовому засіданні. Постанову суду особи, присутні в залі, заслуховують стоячи. Відступ від цих правил допускається з дозволу головуючого в судовому засіданні.

Частиною 2 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасники адміністративного процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених в суді правил. За неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого у судовому засіданні із розгляду адміністративної справи оголошується перерва.

У разі невиконання сторонами таких зобов'язань, порушення встановлених в суді правил, невиконання ними розпоряджень головуючого з метою реалізації поваги до суду, необхідності дотримання порядку в судовому засіданні; з метою забезпечення додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій; з метою дотримання як адвокатом так і іншими представниками юридичних і фізичних осіб, професійної етики, застосовуються заходи процесуального примусу, закріплені розділом VI Кодексу адміністративного судочинства.

За приписами ч. 1 ст. 268 Кодексу адміністративного судочинства України заходами процесуального примусу є встановлені цим Кодексом процесуальні дії, що застосовуються судом до осіб, які порушують встановлені у суді правила або протиправно перешкоджають здійсненню адміністративного судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 269 Кодексу адміністративного судочинства України заходами процесуального примусу є, зокрема, попередження.

В силу положень ст. 270 Кодексу адміністративного судочинства України до учасників адміністративного процесу та інших осіб, присутніх у судовому засіданні, за порушення порядку під час судового засідання або невиконання ними розпоряджень головуючого застосовується попередження, а в разі повторного вчинення таких дій - видалення із залу судового засідання.

Суд зазначає, що в ході судового засідання 03.11.2017 року представник позивача ОСОБА_4 під час того, як головуючий суддя задавав питання представнику позивача ОСОБА_1, без надання йому дозволу головуючим суддею почав висловлювати свої пояснення, тим самим заважаючи вести судовий процес. При цьому, постійно перебивав головуючого суддю та ніяким чином не реагував на зауваження головуючого судді продовжуючи сперечатися з головуючим суддею та порушуючи порядок під час судового засідання, що свідчить про явну зневагу до суду. У зв'язку з чим до представника позивача ОСОБА_4 судом було застосовано захід процесуального примусу у вигляді попередження, про що здійснено запис у журналі судового засідання від 03.11.2017 року.

Відтак, суд зазначає, що застосування судом до представника позивача ОСОБА_4 заходу процесуального примусу у вигляді попередження не є доказом неупередженості судді, а отже, заява представника позивача про відвід судді є необгрунтованою та задоволенню не підлягає.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до положень, передбачених ч. 1, 2 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки та зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Таким чином кожна сторона повинна добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами, не зловживати ними та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Згідно ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби розглядаються та вирішуються протягом розумного строку, але не більше двадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дії позивача, спрямовані на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушують права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що необгрунтоване постійне безпідставне подання представниками позивача великої кількості заяв про відвід судді призводить до затягування розгляду адміністративної справи та порушення прав інших осіб.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 30, 31, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Павлічек В.О. по справі № 818/1318/17 за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Сумської обласної державної адміністрації про зобов'язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на постанову чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Повний текст ухвали складено 14.11.2017 року.

Суддя В.О. Павлічек