Справа № 804/1677/17
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2017-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

804/1677/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

13 листопада 2017 року

справа № 804/1677/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Головко О.В.

суддів: Суховарова А.В. Ясенової Т.І.

за участю секретаря судового засідання: Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Дніпропетровської міської ради, Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2017 року в адміністративній справі

за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод»

до Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області

про визнання дій протиправними та зобов’язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

До суду надійшов позов Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод», в якому позивач просить:

1) визнати протиправними дії Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області щодо застосування до коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельних ділянок, значення 2,0 при формуванні та видачі Публічному акціонерному товариству «Iнтерпайп Нижньоднiпровський трубопрокатний завод» витягів від 03.02.2017 за №№ 65, 68, 69, 70, 71, 73, 77, 80, 81, 84, 87, 88, 89/010217/03-07 із технічної документації до нормативної грошової оцінки земельних ділянок;

2) визнати витяги від 03.02.2017 за №№ 65, 68, 69, 70, 71, 73, 77, 80, 81, 84, 87, 88, 89/010217/03-07 із технічної документації до нормативної грошової оцінки земельних ділянок, видані Управлінням Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області для Публічного акціонерного товариства «Iнтерпайп Нижньоднiпровський трубопрокатний завод» недійсними;

3) зобов’язати Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області для обчислення орендної плати за землю в 2017 році cформувати та видати Публічному акціонерному товариству «Інтерпайп Нижньоднiпровський трубопрокатний завод» в установленому порядку через Центр надання адміністративних послуг м. Дніпра витяги на підставі нормативної грошової оцінки земель та технічної документації, затверджених рішеннями Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» та від 27.04.2016 № 5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська», з наступними коефіцієнтами, які характеризують функціональне використання земельних ділянок:

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2017 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач та Дніпропетровська міська рада як особа, що не була учасником судового процесу, проте вважає, що рішення суду зачіпає її інтереси, подали апеляційні скарги, в яких просять скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду та прийняти нову, якою у задоволенні позову відмовити. Апеляційні скарги ґрунтуються на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційних скарг, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів доходить висновку, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 27.10.2003 між позивачем та Дніпропетровською міською радою було укладено терміном на 15 років договори оренди земельних ділянок, зареєстровані за №№ 530032045, 530032046, 530032047, 530032048, 530032049, 530032050, 530032052, 530032053, 530032054, 530032055, 530032056, відповідно до умов яких позивач є платником орендної плати за користування землею загальною площею 344,3944 га.

Управлінням Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області були підготовлені та надані землекористувачу витяги від 03.02.2017 за №№ 65, 68, 69, 70, 71, 73, 77, 80, 81, 84, 87, 88, 89/010217/03-07, в яких коефіцієнт функціонального використання застосовано на рівні 2,00.

Позивач не погоджується з вказаною позицією відповідача, зазначає, що вказані обставини призвели до збільшення річної орендної плати в 2017 році на 74,26%.

Згідно з доводами позивача, нормативна грошова оцінка землі була введена в дію з 01.01.2016 рішенням Дніпропетровської міськради від 15 липня 2015 року № 4/65 із змінами, внесеними рішенням від 27 квітня 2016 року № 5/7.

Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який набрав чинності 01 січня 2017 року. Цей Порядок визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, а тому вказаний Порядок може застосовуватися до процедур нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які будуть проводитися з 01 січня 2017 року і не передбачає жодних коригувань раніше проведених грошових оцінок земель.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до ст. 14 Податкового кодексу України плата за землю - обов’язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.

За приписами ст. 271 ПК України базою оподаткування земельним податком є нормативна грошова оцінка землі.

Нормативна грошова оцінка встановлюється місцевими радами (ст. ст. 7,10, 271 ПКУ), а рішення із визначення нормативної грошової оцінки підлягає опублікуванню в порядку, встановленому п. 271.2 ст. 271 ПК України.

Також статтею 23 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що технічна документація з оцінки земель у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою, а за межами населених пунктів - затверджується районними радами. Рішення рад, зазначених у цій статі, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до п. 271.2 ст.271 ПКУ.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що для цілей оподаткування платою за землю (у формі земельного податку й орендної плати за землі державної чи комунальної власності) мають застосовуватись дані щодо нормативної грошової оцінки земель, як бази оподаткування, встановлені рішенням органу місцевого самоврядування, яке має бути оприлюднено в порядку, встановленому ст. 271 Податкового кодексу України.

Матеріалами справи підтверджується, апелянтами не заперечується, що рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/6 затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпро.

Згідно з п. 6.1 «Грошова оцінка земель несільськогосподарського використання» розділу 6 «Грошова оцінка земель різного функціонального призначення» в таблиці № 4 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпра вказані відповідні значення коефіцієнтів, які характеризують функціональне використання земельної ділянки. Для земель промисловості та технічної інфраструктури значення Кф дорівнюють від 0,65 до 1,2.

На підставі Технічної документації та даних Державного земельного кадастру апелянтом в 2016 році були видані позивачеві витяги з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, в тому числі для земель змішаного використання, із значеннями Кф в діапазоні від 0,65 до 1,2.

Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпро, яка затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65, є чинною та затверджена НГО м. Дніпро, що спростовує доводи апелянтів, що про відсутність механізму розрахунку Кф для окремих частин земельних ділянок змішаного використання.

Також суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої, що Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, підлягає застосовуванню виключно до процедур нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які будуть проводитися з 01 січня 2017 року, адже пунктом 1 Порядку визначено, що останній визначає саме процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Також судом першої інстанції вірно встановлено, що станом на 07 лютого 2017 року, на момент видачі відповідачем оскаржуваних витягів, був чинним Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затверджений спільним наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук №18/15/21/11 від 27.01.2006, на підставі якого, в тому числі, розроблено та затверджено технічну документацію з чинної нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська. Вказаний Порядок втратив чинність лише 17.02.2017, після набрання чинності наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Національної академії аграрних наук України від 30.12.2016 № 592/341/428.

Щодо доводів апелянтів, згідно з якими для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, або у кадастрових відомостях, щодо яких відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель, за умовчанням застосовується коефіцієнт 2, суд апеляційної також зазначає, що вказана норма Порядку № 489 може бути застосовано виключно після набуття чинності останнім, тобто з 01.01.2017.

Класифікація видів цільового призначення земель затверджена наказом Державного комітету України із земельних ресурсів № 548 від 23.07.2010.

Натомість, технічна документація на землі замовлялась позивачем та була виготовлена у 2003 році, тобто до прийняття наказу № 548, а тому у технічній документації застосовувалися коди Українського класифікатора цільового використання землі, передбачені листом Держкомзему України № 14-1-7/1205 від 24.04.1998, які на теперішній час законотворцем не скасовані.

Коди УКЦВЗ містяться в документації на орендовані позивачем земельні ділянки і в системі Держгеокадастру.

Відповідно до п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Державний земельний кадастр» у разі якщо земельні ділянки, обмеження (обтяження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у Державному реєстрі земель, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення.

Згідно зі ст. 11 вказаного Закону відомості про об'єкти Державного земельного кадастру під час внесення їх до Державного земельного кадастру мають відповідати існуючим характеристикам об'єктів у натурі (на місцевості), визначеним з точністю відповідно до державних стандартів, норм та правил, технічних регламентів.

Зміна вимог державних стандартів, норм та правил, технічних регламентів щодо показників точності або способів її визначення, зміна геодезичної або картографічної основи Державного земельного кадастру (у тому числі систем координат), що використовувалися для його ведення, не є підставою для визнання відомостей Державного земельного кадастру такими, що підлягають уточненню, якщо на момент їх внесення вони відповідали державним стандартам, нормам та правилам, технічним регламентам.

Наказ № 489, який був застосований відповідачем при видачі запитуваних позивачем витягів, також не передбачає жодних коригувань раніше проведених нормативних грошових оцінок земель, а тому відповідач мав сформувати витяги із застосуванням значень Кф, визначених у таблиці № 4 Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська, затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 15 липня 2015 року № 4/65.

При цьому суд апеляційної інстанції не знаходить обґрунтованими доводи відповідача про неможливість застосування даних по Кф із затвердженої технічної документації без Інструкції з заповнення державної статистичної звітності з кількісного обліку земель (форми №№ 6-зем, 6а-зем, 6б-зем, 2-зем), затвердженої наказом Держземкомстату України від 05.11.1998 № 377, оскільки Інструкція втратила чинність на підставі наказу Держкомстату України від 19.08.2015 № 190 та з 01.01.2016 не застосовується, адже, як вбачається з матеріалів справи та не спростовується самим відповідачем, в 2016 році останній видав позивачеві витяги з Кф в діапазоні 0,65-1,2 відповідно до Технічної документації нормативної грошової оцінки земель, затвердженої рішенням міської ради № 4/65 від 15.07.2015, тоді як Інструкція № 377 станом на момент видачі таких довідок втратила чинність.

Також не містять під собою правового підґрунтя й вимоги апелянта, викладені в листі за № 28-411-0.6-1294/ 2-17 від 21.03.2017, щодо необхідності розробки нової технічної документації на земельні ділянки, оскільки відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Державний земельний кадастр» земельні ділянки, право власності (користування) на які виникло до 2004 року, вважаються сформованими незалежно від присвоєння їм кадастрового номера. У разі якщо до 1 січня 2013 року була розроблена технічна документація із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку, на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про надання або передачу земельної ділянки у власність або надання в користування, у тому числі на умовах оренди, а відомості про таку земельну ділянку не внесені до Державного реєстру земель, державна реєстрація такої земельної ділянки здійснюється на підставі зазначеної технічної документації із землеустрою в порядку, встановленому законом.

Необґрунтованими є й доводи апелянтів щодо невизначеності категорії орендованих позивачем земель.

З договорів оренди земельної ділянки, укладених між позивачем та Дніпропетровською міською радою 27.10.2003, а також з витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, які містяться в матеріалах справи, чітко вбачається, що земельні ділянки, які орендує позивач, відносяться до категорії «землі промисловості, транспорту, зв'язку, енергетики, оборони та іншого призначення».

Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку про протиправність застосування відповідачем коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельних ділянок, на рівні 2,0 при формуванні витягів від 03.02.2017 за №№ 65, 68, 69, 70, 71, 73, 77, 80, 81, 84, 87, 88, 89/010217/03-07.

Як вірно визначив суд першої інстанції, належним способом поновлення порушеного права позивача є зобов’язання Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області cформувати та видати позивачу витяги на підставі нормативної грошової оцінки земель та технічної документації, затверджених рішеннями Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» та від 27.04.2016 №5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська».

При цьому доводи відповідача щодо втручання суду у дискреційні повноваження державного органу не відповідають обставинам справи, адже дискреційні повноваження суб’єкта владних повноважень полягають у розподілі функцій та повноважень, притаманних відповідному органу державної влади чи місцевого самоврядування, які можуть вчинятися відповідним суб’єктом на підставі чинного законодавства.

Натомість, коли до суду оскаржуються дії та рішення суб’єкта владних повноважень і суд надає їм оцінку з урахуванням критеріїв обґрунтованості, добросовісності, пропорційності та законності, не може йти мова про втручання у дискреційні повноваження останнього, адже суд зобов’язаний скерувати роботу суб’єкта владних повноважень відповідно до вимог чинного законодавства з метою усунення порушень вимог закону та захисту порушених прав позивача, встановлених під час розгляду адміністративної справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

у х в а л и в :

Апеляційні скарги Дніпропетровської міської ради, Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області залишити без задоволення, а постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2017 року в адміністративній справі № 804/1677/17 - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 20 днів з дня складання в повному обсязі.

Повний текст ухвали складений 15 листопада 2017 року.

Головуючий: О.В. Головко

Суддя: А.В. Суховаров

Суддя: Т.І. Ясенова