Справа № 826/11915/16
Суддя: Губська Л.В.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя доповідач Губська Л.В.
У Х В А Л А

14 листопада 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Губська Л.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 07 серпня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Дениса Михайловича про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 07 серпня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Представник позивача, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 вересня 2017 року апеляційну скаргу залишено без руху через її невідповідність вимогам ст. 187,189 КАС України.

Так, відповідно до вимог ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Апелянт подав скаргу з пропуском установленого законом строку, тому йому був наданий строк для усунення вказаних недоліків протягом 30 днів з дня отримання копії ухвали.

В якості усунення недоліків апеляційної скарги апелянт подав заяву, в якій просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Окружного адміністративного суду м.Києва від 23 червня 2017 року.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що заява про визнання поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до частини 2 статті 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини 3 статті 160 цього кодексу, а також, прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Згідно частини 1 статті 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотання особи, яка бере участь у справі.

Так, апелянт в своїй заяві посилається на те, що позивач з 14.08.2017 по 04.09.2017 перебував у відпустці за межами Києва, його представник ОСОБА_1 в період з 09.08.2017 по 23.08.2017 перебував у відпустці, представник ОСОБА_4 перебував у відпустці у період з 21.08.2017 по 03.09.2017. Позивач зазначає, що ОСОБА_4, відбуваючи у відпустку, не повідомив ні позивача, ні іншого представника про отримання оскаржуваного рішення 15.08.2017, при цьому, в апеляційній скарзі позивач посилався на ту обставину, що оскаржувану постанову отримала інша особа в інтересах позивача (ОСОБА_4), яка не була обізнана про цей судовий процес.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 є представником позивача у даній справі та приймав участь у судових засіданнях під час розгляду справи у суді першої інстанції (а.с. 72, 158).

При цьому, ОСОБА_2 уклавши усний безоплатний договір з ОСОБА_4, посвідчений нотаріальною довіреністю, добровільно наділив зазначену особу правами, які надані позивачу, відповідачу та третій особі та потерпілому. Дана довіреність дійсна на даний час.

Як вбачається з матеріалів справи, копія постанови суду була направлена на адресу, вказану позивачем в позові, і отримана його представником ОСОБА_4 15.08.2017 (а.с.195).

Частиною третьою статті 167 КАСУ визначено, що якщо копія рішення надіслана представникові, то вважається, що вона надіслана й особі, яку він представляє.

Крім того, слід критично поставитись до наданих копій наказів про відпустки позивача та його представників через їх суперечливість.

Так, з наданого позивачем витягу з наказу №27-к від 10.08.2017 про надання щорічної відпустки ОСОБА_2 та наданого до заяви про усунення недоліків витягу з наказу №27-к від 08.08. 2017 року про надання відпустки без збереження заробітної плати ОСОБА_1 вбачається, що ці відпустки надані наказом за одним номером, але від різних дат, що не є можливим.

З огляду на наведене, приходжу до висновку про намагання апелянта штучно створити докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

При цьому, звертаю увагу на те, що встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного процесу та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як зазначено в листі Вищого адміністративного суду України від 19.05.2010 708/11/13-10 з посиланням на практику Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини вказує на те, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).

Розглядаючи підстави поновлення строків, ЄСПЛ вказав, що однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення в їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалів часу мають вживати заходів, аби дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26.04.2007 р. у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003 р.). Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов'язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. заява №3236/03 у справі «Пономарьов проти України»).

Відповідно до абзацу другого частини четвертої статті 189 КАС України, якщо підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.186, 189, 206, 212, 254, Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 07 серпня 2017 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Дениса Михайловича про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя: Л.В. Губська