Справа № 707/911/17
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2017-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 707/911/17 Головуючий у 1-й інстанції: Смоляр О. А.
Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2017 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмеденко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання неправомірними та скасування протоколу і постанови, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 10.08.2017 року, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.03.2017 № 33 та протоколу від 07.03.2017р. №36.

Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 10.08.2017 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове рішення яким позовну заяву задовольнити в повному обсязі.

В засідання з'явився представник позивача, підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Представник відповідача просив залишити постанову суду першої інстанції без змін.

Суд першої інстанції розглянув спір по суті заявлених вимог та відмовив в задоволенні позовних вимог.

З таким висновком суду колегія суддів не може погодитися в повному обсязі виходячи з наступного.

Згідно ст. 198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову суду і залишити позовну заяву без розгляду або закрити провадження у справі.

Відповідно до ст. 202 КАС України, суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду першої інстанції та ухвалює нове якщо встановить порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

07.03.2017 року посадовими особами Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної некції України було проведено планову перевірку на об'єкті будівництва: «Реконструкція нежитлових приміщень контори під туристичний будинок відпочинку з надбудовою 3-го поверху та добудовами по вул. Зелена, 14 А, в с.Думанці, Черкаського району, Черкаської області»

За результатами перевірки посадовими особами Інспекції було складено 07.03.2017 акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, протокол про адміністративне правопорушення від 07.03.17 № 36.

20.03.2017 посадовими особами Інспекції було винесено постанову № 33 по справі про адміністративні правопорушення, якою визнано вача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною сьомою 96(1) Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме нення технічного нагляду з порушенням вимог законодавства та накладено адміністративне стягнення у розмірі 7 650, 00 грн.

Планова перевірка об'єкта «Реконструкція нежитлових приміщень контори під туристичний будинок відпочинку з надбудовою третього поверху та добудовами по вул. Зелена, 14а, с. Думанці, Черкаського району, Черкаської області» була здійснена на підставі направлення від 15.02.2017 року № 36, направлення від 01.03.2017 року № 36/1, наказу Держархбудінспекції від 26.12.2016 року № 1012, наказу Держархбудінспекції від 28.02.2017 року № 313.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єкті проведений у присутності довіреної особи, технічного нагляду(позивача), головного інженеру проекту, виконавчого директора ПП «Гранд-Строй», що відповідає положенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Від підписання акту перевірки, надання пояснень або заперечень відмовились, про що у матеріалах зроблено відповідні відмітки та ці документи направлені позивачу поштовим зв'язком, будь-яких додаткових документів або пояснень, які б спростовували виявлені порушення позивачем не надано.

Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 02.2011 №3038 (далі - Закон №3038) та Указу Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, яким затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України. Інспекція ДАБК у Черкаській області як територіальний орган Державної архітектурно-будівельної інспекції України, забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

На виконання поставлених завдань, Інспекція має право проводити перевірки відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються: у будівництві, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; дотримання встановленого порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів тощо.

Відповідно до статей 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок № 466), та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 (далі - Порядок № 461) встановлено декларативний принцип на отримання права на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - III категорій складності. При цьому, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

У відповідності до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до постанови КМУ від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після реєстрації відповідною Інспекцією декларації про початок виконання будівельних робіт, щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності.

Під замовником Закон №3038 розуміє фізичну або юридичну особу, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до п.2 ч. 1 ст. 34 Закону №3038 замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації відповідною Інспекцією декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорії складності. Виконання будівельних робіт без декларації забороняється.

Згідно з п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до Постанови №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами перевірки складається протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Враховуючи положення законодавства, під актом державного чи іншого органу слід розуміти юридичну форму рішень цих органів - офіційний письмовий документ, який породжує певні наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАСУ необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правові акти - рішення, дію яких поширено на невизначене або визначене загальними ознаками коло осіб і які призначені для неодноразового застосування щодо цього кола осіб.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

У цій справі оспорюваний позивачем протокол, це письмовий документ, в якому зафіксовані певні обставини, що можуть бути в подальшому використані при прийнятті рішення уповноваженим органом (особою). Вони не мають обов'язкового характеру, а тому не є ні нормативно-правовими актами, ні актами індивідуальної дії.

Усі рішення суб'єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Враховуючи вищевикладене, протокол про адміністративне правопорушення, який просить скасувати позивач, не встановлює для відповідного суб'єкта жодних прав та обов'язків.

Тобто, вищезазначений протокол про адміністративне правопорушення не покладає на позивача жодних обов'язків і не набуває статусу рішення в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 17 КАС України, внаслідок чого не може бути оскаржений в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, відповідач, складаючи протокол про адміністративне правопорушення лише зафіксував дані, на підставі яких встановлюється факт наявності чи відсутності адміністративного правопорушення.

Відповідність та законність дій щодо складання протоколу відповідачем оцінюється судом при розгляді питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, у сукупності з іншими доказами відповідно до процесуального закону.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.157 КАС України, суд закриває провадження у справі - якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Згідно із ч.1 ст.203 КАС України, постанова або ухвала суду першої інстанції скасовується в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається з підстав, встановлених відповідно статтями 155 і 157 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога щодо скасування протоколу про адміністративне правопорушення не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, а тому відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 157 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі в цій частині позовних вимог.

Як встановлено, позивач є особою, відповідальною за здійснення технічного нагляду на об'єкті «Реконструкція нежитлових приміщень контори під туристичний будинок відпочинку з надбудовою третього поверху та добудовами по вул. Зелена, 14 а, с. Думанці, Черкаського району, Черкаської області».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 07.03.2017, ОСОБА_2 не проводиться перевірка відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів проектних рішень, перевірка наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань.

Вказаними діями порушено ч. 1 ст. 9, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2, абз.2 пп.1 п. 5, абз. 3 пп.1 п. 5, абз. 4 пп.1 п. 5, пп. 1 п. 6, пп.2 п.6, пп.4 п. 6, п. 7 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ від 11.07.2007 №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури».

Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 7 ст. 96-1 КУпАП.

На момент проведення перевірки, згідно матеріалів справи, реконструйовано будівлю контори, надбудовано 3-й поверх та побудовано прибудови. Виконується влаштування перегородок на другому та третьому поверсі, конструкцій покриття, опорядження стін, монтаж комунікацій.

Під час проведення перевірки виявлені ряд порушень, зокрема: підрядною організацією, ПП «ГРАД-СТРОЙ», проводяться будівельні роботи з відхиленням від проектної документації, не оформляється належним чином виконавча документація, особою, відповідальною за здійснення технічного нагляду, не проводиться перевірка відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів проектним рішенням, перевірка наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо, не проводиться контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту, не фіксуються порушення в журналах авторського нагляду.

Однак, посадовими особами інспекції в акті перевірки не вказано суть правопорушення в чому воно полягає, а перелічено статті законодавчих та нормативно правових актів.

Не зазначено докази того, що позивач порушив приписи нормативних положень, а просто відслідковується декларування нормативних положень, відсутні будь-які документи, які підтверджують зазначені порушення.

В судовому засіданні представником відповідача, суб'єкта владних повноважень, не доведено правомірність прийнятого ним рішення від 20.03.2017 року № 33 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та вказаних доказів не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що є всі підстави для скасування постави про накладення на позивача штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, у зв'язку з чим позов в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

В свою чергу, відповідачем не надано будь-яких доказів, які б підтверджували факти встановленого правопорушення при проведенні перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Керуючись ст.ст. 157, 160, 195, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 10.08.2017 року - задовольнити.

Постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 10.08.2017 року - скасувати.

Закрити провадження у справі в частині позовних вимог щодо скасування протоколу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про адміністративне правопорушення від 07.03.2017р. №36 та.

Визнати неправомірною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.03.2017 №33 по справі про адміністративне правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 14.11.2017

Головуючий суддя Кузьменко В. В.

Судді: Василенко Я.М.

Степанюк А.Г.