Справа № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016)
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

26 жовтня 2017 рокусправа № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Бишевської Н.А.

суддів: Добродняк І.Ю ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: Комар Н.В.,

представників сторін:

позивача : - ОСОБА_2, ОСОБА_3, дов. від 25.10.17

відповідача: - не зявився

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області

на постанову Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16 серпня 2016 р. у справі № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016)

за позовом ОСОБА_2

до Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області

про визнання дій протиправними, скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

03.02.2016 ОСОБА_2 звернулась до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя з адміністративним позовом, в якому просила скасувати постанову № 119 від 29.07.2015 по справі про адміністративне правопорушення передбаченого ч.12 ст.96 КУпАП про накладення штрафу в розмірі 8 500 грн., винесену Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю винесення спірного рішення, оскільки будь-яких правопорушень позивачем не вчинялось. Крім того, відповідачем порушена процедура притягнення до адміністративної відповідальності.

Постановою Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16 серпня 2016 р. у справі № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016) вищевказаний адміністративний позов задоволено.

Судом встановлено, що спірною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення в сфері містобудівельної діяльності, а саме за експлуатацію будинку без належного введення його в експлуатацію. Судом встановлено, що здійснювані позивачем будівельні роботи не є реконструкцією, а лише переплануванням, яке погоджено у визначений законом спосіб. Крім того, судом встановлено порушення відповідачем порядку та процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення в сфері містобудування. З огляду на викладене, а також враховуючи відсутність в діях позивача порушення вимог законодавства про містобудівельну діяльність, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог адміністративного позову.

Не погодившись з постановою суду, Департаментом ДАБІ у Запорізькій області подано апеляційну скаргу, згідно якої скаржник просить скасувати постанову Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16 серпня 2016 р. у справі № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016), як таку що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Скаржник наполягає на наявності в діях позивача порушень вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що свідчить про обґрунтованість винесення спірної постанови, якою застосовано до позивач штрафні санкції.

Також скаржник зазначає, що відповідачем дотримана процедура притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки з протоколом та приписом ОСОБА_2 ознайомлено під особистий підпис та вручено по одному примірнику, а постанова про адміністративне правопорушення направлена позивачу рекомендованим листом з повідомленням у строки визначені чинним законодавством.

ОСОБА_2 проти задоволення апеляційної скарги заперечує, вважає оскаржену постанову суду першої інстанції цілком обґрунтованою та правомірною, зазначаючи, що суд першої інстанції правомірно дійшов висновку та встановив, що вказані будівельні роботи, проведені без порушення ч.ч.8, 10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудування», оскільки вказані зміни будинку є переплануванням, що підтверджуються висновком Департаменту архітектури та містобудування, та не вимагають прийняття до експлуатації закінчених будівництвом об'єктів.

Крім того, позивач зауважує, що акт, припис та протокол складені без додержання вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, оскільки ОСОБА_2 не була повідомлена про час та місце розгляду справи, а також відповідачем не надано жодного оригіналу доказів направлення на адресу позивача зазначених документів.

Сторони по справі про час і місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Як вбачається з матеріалів справи, 24.04.2015 ОСОБА_4, який мешкає по сусідству з ОСОБА_2, звернувся до Департаменту ДАБІ у Запорізькій області зі скаргою від 22.04.2015 про проведення ОСОБА_2 реконструкції у її будинку без отримання дозвільних документів (а. с.71).

21.05.2015 на підставі вищевказаного звернення ОСОБА_4, Департаментом ДАБІ у Запорізькій області видано головному держінспектору Інспекції ОСОБА_5 направлення на здійснення позапланової перевірки № 271 відносно реконструкції житлового будинку за адресою: м.Запоріжжя, вул.Молочна, 28в; строк дії направлення: 25.05.2015-29.05.2015 (а. с.72).

29.05.2015 головним держінспектором Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_5 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому, серед іншого, зафіксовано:

- у присутності ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку обєкту реконструкції житлового будинку за адресою: м.Запоріжжя, вул.Молочна, 28в;

- за результатами розгляду наданої замовником документації та візуального огляду об'єкту за зазначеною адресою встановлено, що відповідно до технічного паспорту, складеного Запорізьким міжміським бюро технічної інвентаризації станом на 17.12.2004 в житловому будинку літ.А з прибудовами літ.а, літ. А1 зі слів ОСОБА_2 в 2012 році в приміщенні 1-6 в перегородці закладено дверний отвір в приміщення 1-5, в приміщенні 1-3 в несучій стіні закладено два віконних отвори, в приміщенні 1-4 зменшено висоту віконного отвору на 120 мм та влаштовано дверний отвір в несучій стіні в приміщення 1-5, що є виконанням будівельних робіт з реконструкції зазначеного об'єкта без отримання права на виконання будівельних робіт, що є порушенням ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.2.6 Порядку виконання будівельних робіт затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466;

- з виїздом на об'єкт «Реконструкція житлового будинку за адресою: м. Запоріжжя, вул.Молочна, буд.28-в» (категорія складності об'єкта - II), встановлено, об'єкт завершено будівництвом, будівельні роботи з реконструкції житлового будинку виконані в повному обсязі; на момент перевірки об'єкт за зазначеною адресою експлуатувався, що є фактом експлуатації без прийняття до експлуатації і порушенням ч.8, 10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 461.

15.07.2015 за результатами вказаної позапланової перевірки Інспекцією також винесені наступні документи:

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 111, який складено директором Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_6 і в якому, з огляду на порушення ч.8, 10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 461 щодо експлуатації будинку після реконструкції без введення в експлуатацію, від ОСОБА_2 вимагається не експлуатувати обєкт з 15.07.2015 до прийняття його в експлуатацію в установленому законодавством порядку (а. с.65);

- протокол про адміністративне правопорушення, який складено головним держінспектором Пологівського інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_7 і в якому, зокрема, зазначено, що відповідальність за експлуатацію будинку після реконструкції без введення в експлуатацію передбачена ч.12 ст.96 КУпАП і розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться у приміщенні Інспекції 29.07.2015 о 10.30 (а. с.64).

У вказаних приписі та протоколі від 15.07.2015 зазначено, що ОСОБА_2 з цими документами ознайомлена, але від їх отримання та підпису відмовилась.

29.07.2015, за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, заступником директора Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_8 винесено постанову про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності № 119, якою до ОСОБА_2 застосовано штраф у розмірі 8500 грн. на підставі ч.12 ст.96 КУпАП (а. с.63).

Згідно з відміткою вказану постанову надіслано ОСОБА_2

Як зазначає ОСОБА_2, 21.01.2016 на її адресу надійшов витяг про накладення арешту на все належне їй майно в рамках виконавчого провадження, яке перебуває на виконанні Шевченківського відділу Державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції, після звернення до якого ОСОБА_2 повідомили, що за заявою Інспекції від 09.09.2015 (а. с.6) відкрито виконавче провадження на підставі постанови по справі про адміністративне правопорушення № 119 від 29.07.2015.

ОСОБА_2, вважаючи вищезазначену постанову по справі про адміністративне правопорушення неправомірною, звернулась до адміністративного суду з даним позовом.

Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Департаменту ДАБІ у Запорізькій області не підлягає задоволенню з таких підстав:

Завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень суб'єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у частині 3 статті 2 КАС України з урахуванням закріпленого статтею 9 КАС України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.99 №687-XIV (в редакції, що діяла на момент проведення перевірки) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

В свою чергу, у п.5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 (в редакції, що діяла на момент проведення перевірки, далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За приписами п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п.п.2, 3 п.11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п.15 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Так, відповідно до п.п.16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Отже, Порядок № 553 чітко не визначає час (строки) складання документів, які мають виноситись Інспекцією за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п.18 Порядку № 553 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

В свою чергу, відповідно до абз.1, 2 п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У відповідності до п.19 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Тобто акт і припис складаються у двох примірниках, один з яких надається суб'єкту містобудування, і підписуватись акт і припис має тією особою, яка проводила перевірку.

Між тим, матеріали перевірки свідчать про порушення відповідачем вимог п.19 Порядку № 553, оскільки припис підписаний не головним держінспектором Інспекції ОСОБА_9 (який проводив перевірку і складав акт), а директором ОСОБА_6

У ч.1 ст.254 КУпАП (в редакції на момент оформлення результатів перевірки) передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Також у п.22 Порядку № 553 передбачено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Крім того, в абз.1, 2 п.21 Порядку № 553 встановлено, що у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, наведені правові норми зобовязують органи Держархбудінспекції, у разі відмови суб'єкту містобудування від отримання матеріалів перевірки, направляти останньому акт, припис та постанову про накладення штрафу певним чином: рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов'язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

За приписами ч.4 ст.70 КАС України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Відповідачем не надано суду доказів, які б свідчили про те, що Підприємець здійснював реконструкцію двох літніх кухонь шляхом зміни функціонального призначення, в результаті якої ці кухні перестали експлуатуватись, як кухні.

Всупереч ч.2 ст.71 КАС України відповідачем не надано суду докази направлення ОСОБА_2 акту від 29.05.2015, припису від 15.07.2015 та постанови про накладення штрафу від 29.07.2015 рекомендованим листом з повідомленням.

При цьому наявні у матеріалах справи копії фіскальних чеків (а. с.44, 67, 69) не є належними доказами направлення позивачу акту та постанови про накладення штрафу у розумінні ч.4 ст.70 КАС України, оскільки не тільки не містять адресу, на яку здійсненні відправлення, а й не являються тим повідомленням про вручення поштового відправлення, складання якого передбачене Правилами надання послуг поштового зв'язку, затвердженими Постановою КМУ від 05.03.2009 № 270.

Отже, встановлені судом першої інстанції порушення відповідачем процедури проведення перевірки та оформлення її результатів підтверджуються матеріалами справи.

Щодо суті виявленого відповідачем під час перевірки порушення, яке полягає у здійсненні позивачем реконструкції у її будинку без отримання належних дозвільних документів, і, як наслідок, незаконна (без введення в експлуатацію) експлуатація позивачем вказаного будинку після такої реконструкції, колегія суддів зазначає наступне:

Частина 1 статті 96 КУпАП передбачає, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У ч.8, 10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції, що діяла на момент проведення перевірки, далі Закон №3038) встановлено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Також у п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 461 (в редакції, що діяла на момент проведення перевірки) встановлено, що експлуатація обєктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно з ч.1 ст.34 Закону № 3038 замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

За положеннями п.п.2, 6 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 (в редакції, що діяла на момент проведення перевірки) будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт (далі - декларація) або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорії складності;

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт надсилається замовником до Інспекції за місцезнаходженням об'єкта будівництва (абз. п.6 вказаного Порядку).

За визначенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держкомітету України з питань ЖКГ від 17.05.2005 № 76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 зазначено:

реконструкція жилого будинку - комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог;

перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

За визначенням, наведеним у пункті 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за № 651/19389, будівництво - нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт обєктів будівництва.

В свою чергу, у п.3.10 ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 98 від 03.03.2012, визначено, що «реконструкція - перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Реконструкція передбачає збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)».

Як зафіксовано в акті перевірки від 29.05.2015, у приміщенні (будинку позивача) 1-6 в перегородці закладено дверний отвір в приміщення 1-5, в приміщенні 1-3 в несучій стіні закладено два віконних отвори, в приміщенні 1-4 зменшено висоту віконного отвору на 120 мм та влаштовано дверний отвір в несучій стіні в приміщення 1-5.

Проте, відповідачем всупереч вимог ч.2 ст.71КАС України не надано суду доказів того, що ОСОБА_2 здійснено саме реконструкцію у будинку по вул.Молочна, 28в, у розумінні п.3.10 ДБН А.2.2-3-2012.

Крім того, позивачем надано суду Висновок Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міськради про погодження оформлення виконаного перепланування за адресою вул.Молочна, 28в, згідно з яким погоджено оформлення виконаного перепланування в «А» (1-3) - закриття віконних прорізів в капітальній стіні; (1-4) улаштування дверного прорізу в капітальній стіні; в «б» (1-1) - закриття віконного прорізу в капітальній стіні, улаштування дверного прорізу в капітальній стіні, улаштування віконного прорізу замість дверного в капітальній стіні, у встановленому порядку (а. с.73).

Отже, з огляду на відсутність доказів здійснення позивачем реконструкції у вказаному приміщенні, відповідно, відсутнім є й порушення позивачем ч.ч.8, 10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 461, щодо експлуатації об'єкта без введення в експлуатацію, а відтак, незаконним являється застосування до ОСОБА_2 відповідно до ч.12 ст.96 КУпАП штрафу на підставі спірної постанови про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності № 119 від 29.07.2015.

Згідно з п.12 Порядку № 553 посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, серед іншого, зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Так, оцінюючи дії відповідача на відповідність критеріям, зазначеним в ч.3 ст.2 КАС України, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи спірну постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, відповідач діяв не на підставі та не у порядку, що передбачені чинним законодавством України, а тому ця постанова є протиправною і скасована судом першої інстанції цілком обґрунтовано.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 196, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Департамента державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на постанову Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16 серпня 2016 р. у справі № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016) - залишити без задоволення.

Постанову Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 16 серпня 2016 р. у справі № 336/615/16-а(2-а/336/78/2016) - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена відповідно до ст. 212 КАС України.

Головуючий: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Я.В. Семененко