Справа № 826/12164/17
Суддя: Костюк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Суддя доповідач Костюк Л.О.

У Х В А Л А

20 листопада 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року у справі за поданням Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Магнуссон Україна» про стягнення заборгованості у розмірі 470 690,93 грн.,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року подання Головного управління ДФС у м. Києві задоволено частково.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Дана справа розглядалась з особливостями, встановленими ст. 183-3 КАС Укрїни.

Так, відповідно до ч. 10 ст. 183-3 КАС України апеляційний перегляд постанови суду першої інстанції здійснюється за загальною процедурою.

Частиною 2 статті 186 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду першої інстанції була прийнята в порядку письмового провадження та отримана апелянтом 03.10.2017 року, що підтверджується розпискою на зворотній стороні аркуша справи 45.

Так, звернувшись 16.11.2017 року до суду з апеляційною скаргою, апелянтом в порушення вимог ст. 186 КАС України був пропущений строк на апеляційне оскарження та не порушується питання щодо його поновлення.

За змістом ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Апелянтом зазначених вимог законодавства не виконано. В апеляційній скарзі викладено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Статтею 183-3 КАС України подання визначено як форму звернення до суду органу Державної фіскальної служби України при здійсненні ним передбачених законом повноважень.

Закон України «Про судовий збір» в чинній редакції не відносить подання до об’єктів, за які судовий збір не справляється, а органи Державної фіскальної служби України - до осіб, для яких встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, подання органу Державної фіскальної служби України, передбачене статтею 183-3 КАС України, є об’єктом справляння судового збору.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, судом враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення закріплено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З даної норми вбачається, що суд має право відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору. Відтак, умовою звільнення, відстрочення або розстрочення є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови у задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення, звільнення від сплати судового збору.

Викладені в клопотанні доводи не підтверджуються жодними доказами та не свідчать про неможливість сплати обов’язкового платежу при зверненні до суду з апеляційною скаргою. Апелянтом також не надано доказів щодо вжиття заходів спрямованих на отримання таких коштів шляхом звернення до відповідного розпорядника коштів.

Разом з тим, обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб’єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Відсутність в кошторисі органу державної влади витрат на сплату судового збору не є обґрунтованою підставою в розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки не має виключного характеру.

Таким чином, обставини, пов’язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України (обмежене фінансування) та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, (відсутність фінансування) не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Питання, пов’язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 цього Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

У вищезазначеному адміністративному позові, який подано 26.09.2017 року, оскаржується одна вимога майнового характеру на суму - 470 690,93 грн.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб’єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору складає – 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2017 року становить 1600 грн.

Так, 1,5 % ціни позову складатиме – 7060,36 грн.

Отже, загальна сума до сплати при подачі апеляційної скарги становить: 7060,36 *110% = 7766,39 грн.

На підставі вищенаведеного, суддя приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та пропонує апелянту надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши в ній поважні підстави для поновлення пропущеного строку, а також документ про сплату судового збору..

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 183-3, 186, 187, 189 КАС України, –

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 29 вересня 2017 року у справі за поданням Головного управління ДФС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Магнуссон Україна» про стягнення заборгованості у розмірі 470 690,93 грн.,- залишити без руху.

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Надати апелянту строк тривалістю тридцять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вищевказаних недоліків апеляційної скарги.

Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя Костюк Л.О.