Справа № П/811/1656/16
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2017-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2017 року м. Кропивницький Справа № П/811/1656/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А., за участю секретаря судового засідання Гловацької М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (Управління ДАБІ в Кіровоградській області) про скасування припису.

Позов мотивовано тим, що 21.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області ОСОБА_2 винесено припис №178/2016-Кд з вимогою позивачу демонтувати (знести) самочинно збудовану будівлю за адресою: вул. Преображенська, 48/65, 48а у м. Кіровограді, у звязку з порушенням п.2 ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Стверджуючи, що відповідачем незаконно проведено позапланову перевірку, оскільки відсутній індивідуальний наказ Держархбудінспекції про її призначення, що є порушенням Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №698, позивач наполягає, що це виключає правові наслідки для нього та звільняє його від виконання припису та відповідальності за його невиконання. З цих підстав, просить суд визнати протиправним та скасувати спірний припис.

Ухвалою суду від 23.10.2017 року замінено неналежного відповідача - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, на належного Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області (надалі Управління ДАБІ у Кіровоградській області).

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, та надані у справу матеріали і документи.

Представник відповідача у письмових запереченнях та у судовому засіданні позов не визнав. Посилаючись на те, що позапланова перевірка проведена на підставі звернення ОСОБА_3 щодо виконання позивачем будівельних робіт з порушенням норм містобудівного законодавства і для її проведення чинним законодавством не вимагалося видання жодного наказу, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши надані докази, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_1 є власником земельної ділянки під №48, розташованої у м. Кропивницькому по вул. Преображенській, а також власником житлового будинку, розташованого у м. Кропивницькому по вул. Преображенській, №48/65. (а.с. 122-131). На цих суміжних земельних ділянках позивачем здійснюється будівництво багатоповерхового будинку.

До Управління ДАБІ у Кіровоградській області 10.06.2016 року надійшло звернення жителя ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 від 09.06.2016 року про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт за адресою: м. Кропивницький, вул. Преображенська, 48/65 та 48а, що призводить до порушення його прав, як власника сусіднього домоволодіння. (а.с. 31)

Посадовими особами Управління ДАБІ у Кіровоградській області на підставі направлення №669 від 21.06.2016 року (а.с. 33) проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об'єкті: "Виконання будівельних робіт по вул. Преображенська, 48/65 та 48а у м. Кіровограді". Перевірка проведена у присутності ОСОБА_1 як замовника будівництва.

За результатами перевірки складено акт №608/2016-Кд від 21.06.2016 року перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, яким встановлено, що ОСОБА_1, який виступає замовником, збудовано трьохповерхову капітальну будівлю з цокольним та мансардним поверхами по вул. Преображенська, 48/65 та 48а. Будівельні роботи виконуються без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.2 ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Категорія складності об'єкта містобудування - ІІ. (а.с. 34)

Водночас, 21.06.2016 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ у Кіровоградській області ОСОБА_2 щодо позивача складено протокол №134/2016-Кд про адміністративне правопорушення, яким встановлено порушення позивачем ч.7 ст.96 КУпАП (а.с. 35), та припис №178/2016-Кд від 21.06.2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому позивачу викладено вимогу демонтувати (знести) самочинно збудовану будівлю до 21 вересня 2016 року. (а.с. 36)

У зв'язку з відмовою позивача від отримання зазначених документів, вони 22.06.2016 року направлені йому поштою рекомендованим листом з повідомленням, проте поштове відправлення повернуто через неможливість вручення його адресату (а.с. 38).

Постановою головного інспектора будівельного нагляду Управління ДАБІ у Кіровоградській області ОСОБА_2 №151/2016-Кд від 06.07.2016 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП (виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт), та накладено штраф у розмірі 8500 грн. (а.с. 39). Вказаний штраф 13.07.2016 року сплачений позивачем (а.с. 40).

У жовтні 2016 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про зобовязання його знести за власний рахунок самочинно побудований обєкт нерухомості за адресою: м. Кропивницький, вул. Преображенська, 48/65, 48а, посилаючись на невиконання ним припису №178/2016-Кд від 21.06.2016 року. (а.с. 132 -134)

Після цього позивач звернувся до суду з позовом про скасування даного припису.

Вирішуючи спір щодо законності припису, суд виходив з того, що цей документ реагування виданий позивачу посадовою особою відповідача під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з частинами 1, 2 статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (тут і надалі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" установлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 року, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі - Порядок №553, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 3, 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Як установлено судом, підставою для призначення позапланової перевірки позивача послугувало звернення ОСОБА_3 від 10.06.2016 року про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт, як це передбачено пунктом 7 Порядку №553. У звязку з цим начальником Управління ДАБІ у Кіровоградській області 21.06.2016 року посадовим особам Управління видано направлення на проведення позапланової перевірки №669. Предявивши направлення та службові посвідчення позивачу, ці посадові особи були допущені до проведення перевірки.

Оцінюючи доводи позивача про незаконність позапланової перевірки з підстав відсутності індивідуального наказу Держархбудінспекції про її призначення, суд установив, що позивач обґрунтовує їх посиланням на пункт 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №698, згідно з яким позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки.

Суд не погоджується з такими доводами, оскільки згаданий Порядок, який розроблений на виконання частини 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", не поширюється на спірні правовідносини, позаяк визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

За визначенням, наведеним у частині 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Натомість, спірні правовідносини виникли у звязку зі здійсненням відповідачем державного архітектурно-будівельного контролю і регулюються Порядком №553, яким для проведення позапланової перевірки суб'єкта містобудування, за наявності передбачених цим Порядком підстав, не вимагалося видання органом державного архітектурно-будівельного контролю наказу про її проведення.

Судом установлено, що направлення №669 від 21.06.2016 року оформлено відповідно до вимог додатка 9 до наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року №240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У цьому направленні як на підставу для проведення позапланової перевірки позивача вказано звернення ОСОБА_3 від 10.06.2016 року та наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015 року.

Зі змісту наказу Держархбудінспекції №976 від 08.09.2015 року "Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю", наданого суду відповідачем, вбачається, що ним уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів - структурних підрозділів апарату Держархбудінспекції - департаментів та управлінь Державної архітектурно-будівельної інспекції в областях, у тому числі Управління ДАБІ у Кіровоградській області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок, на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. (а.с. 32)

Суд вважає, що посилання на вказаний наказ у направленні №669 від 21.06.2016 року не суперечить нормам чинного законодавства, а також узгоджується з завданнями та повноваженнями відповідача, як територіального органу Держархбудінспекції та органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом установлено, що спірний припис видано у зв'язку з виявленням у ході перевірки факту самочинного будівництва об'єкта, що зафіксовано в акті перевірки №608/2016-Кд від 21.06.2016 року.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Перелік документів, які дають право на виконання будівельних робіт, наведений у статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, згідно з пунктом 2 частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

За змістом частини 1 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до частини 2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

У судовому засіданні представник позивача визнала, що декларація про початок виконання будівельних робіт щодо об'єкта будівництва, розташованого у м. Кропивницькому по вул. Преображенська, 48/65 та 48а, позивачем станом на момент перевірки на реєстрацію до органу державного архітектурно-будівельного контролю не подавалася, а будівельні роботи на цьому обєкті виконані без реєстрації такої декларації.

Суд погоджується з доводами відповідача, що виконання будівельних робіт без реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання зазначених робіт вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Пунктом 3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки серед іншого мають право: видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Право на видання вищенаведених приписів передбачене й у пункті 11 Порядку №533.

Відповідно до частини 1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва обєкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. (абзац 2 частини 1 та абзац 1 частини 2 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Частина 1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не містить виключного переліку вимог, які можуть ставитись органом державного архітектурно-будівельного контролю у приписі з метою усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Її конструкція дає підстави вважати, що вимоги про усунення таких порушень мають бути сформульовані з урахуванням їх характеру та ступеню тяжкості. Із самого предмета правового регулювання статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" вбачається, що знесення самочинного будівництва є одним із способів усунення порушень. І тому за неможливості їх усунення у інший спосіб відповідний припис органу державного архітектурно-будівельного контролю може містити вимогу про знесення самочинно збудованого обєкта.

При цьому виконання такої вимоги, з огляду на закріплене в абзаці 2 частини 1 та абзаці 1 частини 2 статті 38 цього Закону правило щодо знесення самочинно збудованого обєкта на підставі рішення суду за відповідним зверненням органу державного архітектурно-будівельного контролю, має добровільний характер. Питання ж обґрунтованості припису щодо знесення самочинно збудованого обєкта, наявності підстав для такого знесення, як і можливості усунення порушень у інший спосіб, мають бути вирішені судом у ході розгляду справи за позовом органу державного архітектурно-будівельного контролю про знесення самочинно збудованого обєкта.

Наведене свідчить про наявність в органу державного архітектурно-будівельного контролю права видавати на підставі частини 1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" припис із вимогою про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом знесення самочинно збудованого обєкта.

Таке застосування статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду України від 11.10.2016 року у справі №21-1609а16, висновки якої в силу статті 244-2 КАС України є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

У ході судового розгляду справи відповідач довів суду правомірність проведення ним позапланової перевірки позивача з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, а також видання за її наслідками спірного припису. Позивачем факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого п.2 ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", не спростовано. Тому у задоволенні його позову про скасування спірного припису належить відмовити.

Оскільки позивачеві відмовлено у задоволенні позову, підстави для присудження йому судового збору, сплаченого при зверненні до суду з позовом, відсутні. Відповідачем у даній справі судові витрати, передбачені ч. 2 ст. 94 КАС України, не понесені.

Керуючись ст.ст. 11, 71, 86, 94, 158 - 163, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня отримання її копії апеляційної скарги, з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_4

Повний текст постанови складено 14.11.2017 року.