Справа № 826/14022/17
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2017-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 листопада 2017 року м. Київ № 826/14022/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомЛандесбанк Баден-Вюртемберг
доДепартаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України
провизнання дій неправомірними, скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Компанія Ландесбанк Баден-Вюртемберг звернулась до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання дій неправомірними, скасування рішень.

Ознайомившись із позовною заявою позивача, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року N 3674-VI (надалі - Закон N 3674-VI) судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв'язку.

Ставки сплати судового збору встановлено ч. 2 ст. 4 названого Закону, відповідно до якої встановлюється ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абз. 4 ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Водночас, у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону N 3674-VI).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено, з урахуванням двох пов'язаних позовних вимог, три позовні вимоги немайнового характеру.

В той же час, згідно наявного в матеріалах справи платіжного доручення № 27 від 30.10.2017 р. Адвокатським об'єднанням «Адвокатська фірма Аванград» сплачено від імені позивача судовий збір в сумі 1600,00 грн., що суд приймає до уваги в якості доказів сплати за одну позовну вимогу.

Натомість доказів сплати судового збору за дві інші позовні вимоги, позивачем не надано.

Таким чином, позивачу необхідно усунути вказаний недолік позовної заяви, сплатити судовий збір за дві позовні вимоги в сумі 3200,00 грн. та надати суду докази такої сплати.

Відповідно до ст. 50 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб'єкти владних повноважень.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 107 названого Кодексу суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи має представник належні повноваження (п. 2 ч. 1 ст. 107 цього Кодексу).

Відповідно до положень Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23 червня 2005 року N 2709-IV (надалі - Закон N 2709-IV) процесуальна правоздатність і дієздатність іноземних осіб в Україні визначаються відповідно до права України.

На вимогу суду, який розглядає справу, іноземна юридична особа має представити оформлений з урахуванням статті 13 цього Закону документ, що є доказом правосуб'єктності юридичної особи (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Відповідно до ст. 13 названого Закону документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Відповідно до ч. 2 ст. 56 Кодексу адміністративного судочинства України представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 48 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону (ч. 3 цієї статті).

Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом (ч. 7 цієї ж статті).

Таким чином, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження правосуб'єктності позивача та на підтвердження повноважень його керівника (ів) ОСОБА_3 та ОСОБА_4, якими підписано довіреність на представництво позивача.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 58 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи.

Довіреності від імені осіб приватного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи. Довіреності від імені особи публічного права видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те особи і засвідчуються печаткою такої особи публічного права (за наявності) (ч. 3 цієї статті).

Довіреності або інші документи, які підтверджують повноваження представника і були посвідчені в інших державах, повинні бути легалізовані в установленому законодавством порядку, якщо інше не встановлено міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України (ч. 6 цієї статті).

Як передбачено в частині п'ятій статті 106 цього Кодексу, якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Якщо особа бере участь у справі особисто і через представника, то до позовної заяви, поданої позивачем, може бути долучено документ про сплату судового збору позивачем або його представником.

Отже, сплата судового збору може бути здійснена від імені представника.

Як вбачається з матеріалів справи, судовий збір сплачений Адвокатським об'єднанням «Адвокатська фірма Авангард», а тому його представнику необхідно надати суду докази того, що він є представником останнього чи докази того, що вказана компанія має право здійснювати сплату судового збору від імені позивача, тобто здійснювати представництво його інтересів.

Підсумовуючи вищенаведене, на усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно доплати судовий збір та надати докази такої сплати, а також надати докази на підтвердження правосуб'єктності компанії, докази на підтвердження повноважень осіб, які підписали довіреність на представництво в адміністративному суді та докази на підтвердження повноважень Адвокатського об'єднання «Адвокатська фірма Авангард» сплачувати судовий збір від імені позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків.

Документи на усунення недоліків позовної заяви позивачу слід подати через канцелярію Окружного адміністративного суду м.Києва, яка знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81-А.

Керуючись статтями 106-108 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки встановлені ст.ст. 185-187 КАС України.

Суддя І.П. Васильченко