Справа № 826/10956/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

24 жовтня 2017 року м. Київ № 826/10956/17

Окружний адміністративний суд м.Києва в складі судді Смолія І.В., при секретарі судового засідання Острович Е.С., розглянувши в попередньому судовому засідання питання щодо залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)

треті особи Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації), Управління по роботі з персоналом апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації)

провизнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії

за участю представники сторін:

від позивача: ОСОБА_3

від відповідачів: Паламарчук С.А., Демченко І.М.

від третіх осіб: не з'явились

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м.Києва звернувся з позовом ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1, позивач) до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича (надалі - КМГ Кличко В.В., відповідач-1), Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (надалі - ВО КМР (КМДА), відповідач-2), треті особи Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації), Управління по роботі з персоналом апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, в якому просять суд:

визнати протиправною бездіяльність посадових осіб ВО КМР (КМДА) щодо невжиття заходів по проведенню перевірки та прийняття рішення у строки встановлені ч.3 ст.31 Закону України «Про державну службу»;

визнати протиправною бездіяльність Київського міського голови Кличка В.В. щодо неприйняття розпорядження в межах своє компетенції про призначення ОСОБА_3 на посаду заступника начальника директора Департаменту - начальника управління торгівлі та побуту Департаменту промисловості та розвитку підприємництва ВО КМР (КМДА) (категорія «Б») за результатами проведеного конкурсу у строки встановлені ч.3 ст.31 Закону України «Про державну службу»;

зобов'язання Київського міського голову Кличка В.В. прийняти відповідне розпорядження, в межах своєї компетенції з урахуванням результатів конкурсу від 10.03.2017р. №009-554 про призначення ОСОБА_1 на посаду державної служби;

визнати незаконним та скасувати рішення Київського міського голови викладене у форму листа від 11.07.2017р. вих.№001-01-107.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва призначено попереднє судове засідання для вирішення питання щодо поважності причин пропущення строків звернення до суду та їх поновлення.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. (ч.3 ст.99 КАС України).

Отже, за змістом ст.99 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов'язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014р. у справі №826/236/14.

В даному адміністративному позові, позивачем оскаржується рішення, бездіяльність відповідачів, які стосуються призначення його на публічну службу.

З позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду. В якій зазначає, що 09.08.2017р. ним до Окружного адміністративного суду м.Києва було подано позов, який зареєстрований за номером 826/9987/17 з аналогічних підстав та тотожними вимогами.

Однак, як зазначає позивач станом на 31.08.2017р. провадження не відкрито і ним подано новий позов.

Як вбачається з ДСС (Діловодство спеціалізованого суду) адміністративний позов №826/9987/17 ухвалою суду від 16.08.2017р. залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 18.09.2017р. позивачем вимог ухвали без руху не виконано і позовну заяву повернуто позивачеві.

Вищезазначене дає підстави стверджувати, що позивач мав реальну можливість вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів у строки передбачені ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічна позиція висвітлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 26.01.2017р. у справі №К/800/43872/15 щодо проходження публічної служби, при обчислені строків звернення до суду значення мають обставини, які підтверджують обізнаність особи про порушення прав, свобод або інтересів, а не дата ознайомлення з наказом.

Про порушення своїх прав, як зазначає позивач, він дізнався з листа відповідача від 11.07.2017р., а до суду звернувся 31.08.2017р.

Суд критично ставиться на посилання позивача, щодо не вчинення судом дій передбачених ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України та відкриття провадження по справі №826/9987/17 на підставі поданого ним позову 09.08.2017р.

Позивачем не надано суду доказів, щодо причин не звернення до суду в межах строку визначеного ч.3 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивачем не наведено будь - яких доводів та не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення до суду. Клопотання про поновлення строку звернення до суду не надав.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що до суду позивач звернувся з порушенням місячного строку, та відсутність підстав для поновлення пропущеного строку.

Відповідно до ч.3 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У відповідності до положень ч.1 ст.100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з п.9 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Керуючись ст.ст.99, 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд м.Києва, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Київського міського голови Кличка Віталія Володимировича, Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), треті особи Апарат виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації), Управління по роботі з персоналом апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії у зв'язку із пропуском строку звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.В. Смолій