Справа № 366/2366/17
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2017-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 366/2366/17 Головуючий у 1-й інстанції: Тетервак Н.А. Суддя-доповідач: Глущенко Я.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

08 листопада 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів Кузьмишиної О.М., Пилипенко О.Є.,

розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції, третя особа: ОСОБА_3 про визнання незаконними та скасування протоколу, приписів та постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення, за апеляційною скаргою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на постанову Іванківського районного суду Київської області від 17 серпня 2017 року, -

У с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся у суд із позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції, у якому просив визнати незаконними та скасувати: протокол №1-Л-А-0707/5 від 07.07. 2017 рок; приписи №С-0707/6 від 07.07.2017 року, №С-0707/7 від 07.07.2017 року; постанову №А-1907/2 про адміністративне правопорушення від 19.07.2017 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1,6 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 25 500,00 грн.

Постановою Іванківського районного суду Київської області від 17 серпня 2017 року позов задоволено частково: визнано незаконними та скасовано приписи Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №С-0707/6 від 07.07.2017 року, №С-0707/7 від 07.07.2017 року та постанову №А-1907/2 про адміністративне правопорушення від 19.07.2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1,6 ст. 96 КУпАП та накладення штрафу в розмірі 25 500,00грн. В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із постановою суду, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив її скасувати та ухвалити нове рішення - про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін, з таких підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем при винесенні оскаржуваних приписів та постанови порушено вимоги чинного законодавства.

З таким висновком суду не можна не погодитися.

Колегією суддів установлено, що позивач має у власності 0,10 га землі, яка знаходиться за адресою: Київська область, смт Іванків, АДРЕСА_1, 12.

09.08.2016 року позивач отримав від відповідача декларацію про початок виконання будівельних робіт №КС 62 на об'єкт будівництва: «Нове будівництво дитячого розважального центру по АДРЕСА_1.» Згідно вказаної декларації позивач є замовником будівництва.

У травні 2017 року позивач отримав від відповідача повідомлення, що з 06 по 19 червня 2017 року буде проводитися перевірка вказаного об'єкта будівництва.

07 липня 2017 року відповідачем проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті за вказаною адресою, про що складено акт «Т-1906/1, згідно якого відповідачем виявлено наступні порушення:

- згідно акту планової перевірки від 19.06.2017 за № Т-1906/1, проектувальником ПП «АРЦС» запроектовано об'єкт будівництва всупереч вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, а саме Генеральному плану смт Іванків, затвердженого рішенням Іванківської селищної ради від 02.06.2011р за №VІ-15-419 (на розі АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 територія визначена, як зона зелених насаджень загального користування з водоймою), чим порушено вимоги ст.17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та положення містобудівної документації на місцевому рівні (Генеральний план м.Іванків);

- проектна документація, стадія Проект, розроблена не в повному об'ємі для об'єктів невиробничого призначення, наведеному у додатку Д, ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», чим порушено вимоги cт. 23, 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- проектувальником ПП «АРДС» в розділі Організація будівництва (аркуш буд генплан 2015-05/011-ОБ) огородження будівельного майданчику запроектоване частково, лише з боку АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2). Складування матеріалів запроектовано частково за межами земельної ділянки, яка належить замовникам, чим порушено вимоги cт. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- проектувальником запроектовано об'єкт будівництва з порушенням вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (МБУ) від 17.03.2015 р. за №01-17/02-2015, а саме: в МБУ поверховість зазначена 4 поверхи в т. ч. цокольний, а запроектовано 4 поверхи, цокольний та технічний, чим порушено вимоги cт. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- проектувальником ПП «АРДС» запроектовано будівлю дитячого розважально-виховного центру та пандус з підпірною стіною, частково за межами земельної ділянки, яка належить замовникам, чим порушено вимоги cт. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- замовником будівництва наведені недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт від 09.08.2016р. № КС 62, а саме: в пункті інформація про генерального підрядника не зазначено генпідрядну організацію, яка здійснює будівельні роботи, ПВР розробляє, будівельна організація на види та етапи робіт, які вона виконує. Для стадних видів робіт ПВР може розроблятися із залученням проектних організацій (у тому числі у складі проектної документації або науково-дослідних організацій відповідного напряму діяльності. ПВР повинен бути узгоджений з ПОБ за основними показниками: межі будівельного майданчика, прийняті методи будівництва, принципові рішення з організації і послідовності робіт, вимоги щодо міцності, стійкості та надійності об'єкта будівництва, вимоги комплексної безпеки будівництва, чим порушено вимоги ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5.3.5 ДБН А.3.1-5:2016. «Організація будівельного виробництва»;

- генпідрядником будівельний майданчик огороджено частково, розведення тимчасових електромереж виконано з порушенням (не забезпечено висоту прокладання кабелів та проводів на висоті над рівнем настилу 2,5м - над робочими місцями), чим порушено вимоги п. 6.4.3,6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека»;

- генпідрядником не встановлено інформаційний стенд та схему руху автотранспорту. Окрім того будівельний майданчик організовано, не у відповідності до ПВР, чим порушено вимоги п.6.2 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного будівництва»;

- генпідрядником під час перевірки не надано протоколи випробування контрольних зразків арматури та журнал вхідного контролю, чим порушено вимоги п. 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного будівництва».

Також, 07 липня 2017 року відповідачем було складено протокол 1-Л-А-0707/5 про адміністративне правопорушення та винесено приписи (С-0707/6, С-0707/7) про усунення наведених в акті перевірки порушень та зупинення підготовчих, будівельних робіт. У протоколі та приписах зазначено, що позивач від підписання і отримання їх примірників відмовився. Крім того, вказано, що розгляд справи призначений на 19 липня 2017 року на 10 год.

19.07.2017 року відповідачем прийнято постанову №А-1907/2 у справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,6 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 25 000 грн.

Уважаючи вищевказані протокол, приписи та постанову незаконними, позивач звернувся у суд із даним адміністративним позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 8 квітня 2011 року N 439/2011, встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури; внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23 травня 2011 року (далі - Порядок №553) плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб'єктів містобудування на об'єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об'єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 12 Порядку №553 Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, серед іншого, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв'язку або вручати особисто під розписку керівнику суб'єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Як убачається із матеріалів справи, 26 травня 2017 року позивачу надіслано лист №10/10-18/2605/06/02, яким повідомлено, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 20.12.2016 року №1012 «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на 1 квартал 2017 року та на 2017 року» буде проводитися планова перевірка у період з 06.06.2017 року по 19.06.2017 року на об'єкті будівництва «Дитячо - розважально виховний центр, за адресою: АДРЕСА_1.». Однак, досліджуючи зміст цього наказу, колегією суддів установлено, що у ньому відсутній об'єкт будівництва «Дитячий розважально-виховний центр за адресою: АДРЕСА_1».

Доказів направлення позивачці наказу від 23.03.2017 №466 «Про затвердження плану перевірок об"єктів будівництва на 2 квартал 2017 року», в додатку до якого спірний об"єкт значиться, на який посилається відповідач в апеляційній скарзі, матеріали справи не містять.

Тобто, на час проведення перевірки позивачу не було надіслано повідомлення щодо проведення перевірки із підставами проведення такої, що на думку суду є порушенням вимог вищевказаного порядку та фактично свідчить про безпідставність її проведення.

Пунктом 17 зазначеного Порядку передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Отже, наведена правова норма не передбачає можливість одночасного прийняття двох приписів: про усунення порушень та про зупинення робіт. Однак, усупереч вказаної вимоги, відповідачем винесено приписи про усунення наведених в акті перевірки порушень та зупинення підготовчих, будівельних робіт, що суперечить наведеній нормі.

Відповідно до ст. ст. 278, 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності , вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомлення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Орган (посадова особа) при підготовці до розгляді справи про адміністративне правопорушення вирішує чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляду справи, про час і місце її розгляду.

Із матеріалів справи убачається, що акт, приписи та протокол, у якому було зазначено про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення 19 липня 2017 року, позивачем отримано у день розгляду адміністративної справи, відтак, позивач був позбавлений можливості надати заперечення на вказаний акт, пояснення щодо виявлених відповідачем порушень та докази на спростування таких.

Окрім того, як вбачається з постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, останній був притягнутий до відповідальності за порушення ч.ч.1,6 ст. 96 КУпАП.

Відповідно до частини 1 статті 96 КУпАП, порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто від 850 грн. до 1700 грн.).

Відповідно до частини 6 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, (тобто від 17 000 до 25 500 грн).

Статтею 36 КУпАП передбачено, що при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Як убачається з оскаржуваної постанови, на позивача накладенні штрафні санкції у розмірі 25 500 грн., що відповідає розміру санкції, передбаченої ч. 6 ст. 96 КУпАП. Однак, ані в протоколі, ані в приписах не ставиться позивачу в провину виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання.

При цьому, судова колегія звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1,2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Оскільки спірний об'єкт будівництва відповідно до проектної документації належить до ІІІ категорії складності, згідно зареєстрованої відповідачем декларації про початок виконання будівельних робіт №КС 62 від 09.08.2016, дозвіл на виконання будівельних робіт в такому разі не вимагається.

З урахуванням викладеного, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про протиправність оскаржуваних приписів та постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у вигляді 25 000 грн.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Відтак, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване судове рішення слід залишити без змін.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 197, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У х в а л и в :

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення.

Постанову Іванківського районного суду Київської області від 17 серпня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів після набрання законної сили шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя О.М. Кузьмишина
суддя О.Є. Пилипенко