Справа № 825/1516/17
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2017-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2017 року м. Чернігів Справа № 825/1516/17

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Падій В.В.,

за участю секретаря Кондратенко О.В.,

представника позивача Кушнірука С.Є.,

представника відповідача Шумілової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Цезар Ресторани» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів та постанови,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Цезар Ресторани» (далі - ТОВ «Цезар Ресторани») звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради, в якому просило суд: визнати протиправними та скасувати приписи Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.09.2017 №№ 48,49 і постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.09.2017 №4.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що оскаржувані приписи та постанова є протиправними і такими, що підлягають скасуванню, оскільки будівельні роботи з реконструкції гуртожитку, з пристосуванням будівлі під готель, за поштовою/будівельною адресою: 14000, м. Чернігів, вул. Гетьмана Полуботка, 22, відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради 06.12.2016 за № ЧГ 08, не були завершені, що, у свою чергу, виключало обов'язок позивача щодо введення у експлуатацію вищевказаного об'єкту. При цьому, позивач зауважив, що відповідачем, під час проведення перевірки, були допущені хибні висновки щодо експлуатації позивачем об'єкта будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів із середніми наслідками (СС2), неприйнятого у експлуатацію.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі, оскільки факт часткової експлуатації будівлі по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові, не прийнятої до експлуатації, підтверджується численними письмовими доказами, доданими відповідачем до матеріалів справи. Таким чином, вважає, що Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради, при винесенні оскаржуваних приписів та постанови, діяло у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню повністю з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що у період з 30.08.2017 по 08.09.2017 посадовими особами Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради, на підставі листа Служби безпеки України від 21.08.2017 № 74/3/1-3727, звернень фізичних осіб та юридичної особи, наказу від 30.08.2017 №62-ОД «Про проведення позапланових перевірок» і направлення про проведення планового (позапланового) заходу від 30.08.2017 № 106 (а.с.102, 130-132), проведено позапланову перевірку дотримання суб'єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: «Реконструкція гуртожитку, з пристосуванням будівлі під готель, по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові».

За результатами перевірки складено акт від 08.09.2017 № 106, відповідно до якого перевіркою встановлено часткову експлуатацію об'єкта будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з середніми наслідками (СС2) - цокольного та 1-4 поверхів, не прийнятого в експлуатацію, чим порушено частину 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Позивач з актом перевірки не погодився (а.с. 136-139).

Цього ж дня, завідувачем інспекційного сектору Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради Манойленком Ю.М. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено приписи №№48,49 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якими вимагалось від ТОВ «Цезар Ресторани»: подати до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради заяву про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта та видачу сертифікату з актом готовності об'єкта до експлуатації у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України; заборонити експлуатацію частини об'єкту (цокольного та 1-4 поверхів) не прийнятого в експлуатацію з 08.09.2017, на підставі наказу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради від 08.09.2017 № 66-ОД «Про заборону експлуатації». Про виконання приписів ТОВ «Цезар Ресторани» зобов'язано було повідомити Управління до 11.09.2017 та до 09.10.2017 відповідно (а.с.104,134,135).

14.09.2017, на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 08.09.2017 № 106, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 08.09.2017 №№48,49 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.09.2017, начальником Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради Шкуріною Л.Г. винесено постанову про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 4, якою ТОВ «Цезар Ресторани» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф в сумі 623080,00 грн. (а.с.140).

Вважаючи оскаржувані приписи та постанову протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Так, у відповідності до статті 1 Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У свою чергу, статтею 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до статті 41 Закону № 3038-VI, постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані, зокрема, у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (згідно з пунктом 17 Порядку № 553).

У свою чергу, порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Порядок № 244).

Так, згідно з пунктом 2 Порядку № 244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право, зокрема, керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно пункту 9 Порядку № 244, є відповідний протокол, складений посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення. (пункт 15 Порядку № 244).

Відповідно до пунктів 16 та 22 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною 8 статті 39 Закону № 3038-VI встановлено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

При цьому, пунктом 4 частини 2 статті 2 Закону України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті

готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот

сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У свою чергу, як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, підставою для складання Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради акту перевірки від 08.09.2017 № 106 та винесення оскаржуваних приписів і постанови став факт порушення ТОВ «Цезар Ресторани» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: «Реконструкція гуртожитку, з пристосуванням будівлі під готель, по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові», а саме: часткова експлуатація об'єкта будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з середніми наслідками (СС2) - цокольного та 1-4 поверхів, не прийнятого в експлуатацію (а.с. 136-139).

Разом з тим, позивач як у адміністративному позові, так і представник позивача у судовому засіданні вказували на той факт, що, під час проведення перевірки, будівельні роботи з реконструкції гуртожитку, з пристосуванням будівлі під готель, по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові завершені не були, а об'єкт будівництва не експлуатувався.

Проте, суд не погоджується із вищевказаними твердженнями позивача, з огляду на наступне.

Так, як зазначалось судом вище, частиною 8 статті 39 Закону № 3038-VI передбачено, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Аналогічні положення містить у собі і пункт 12 Порядку № 461.

Таким чином, логічним висновком має бути судження про те, що обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Вищевказана правова позиція була висловлена і Верховним Судом України у постанові від 04.03.2014 (справа №21-433а13).

У відповідності до частини 1 статті 244-2 Кодексу адміністративного судочинства України висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

У свою чергу, матеріали справи містять достатньо належних та допустимих доказів експлуатації позивачем, під час проведення перевірки, об'єкту по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові (цокольного та 1-4 поверхів) без виконання останнім обов'язку щодо введення об'єкту будівництва в експлуатацію: лист Управління Служби безпеки України в Чернігівській області від 21.08.2017 №74/3/1-3727, яким Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради повідомлено про факт експлуатації вищевказаного об'єкту, замовником якого є ТОВ «Цезар Ресторани» (а.с.102); сайт готелю, замовником якого є ТОВ «Цезар Ресторани», на якому розміщена інформація стосовно функціонування готелю та надання ним відповідних послуг (https://reikartz.com/uk/hotels/chernigiv/rooms); лист-запрошення від 30.08.2017 до участі у тренінгу «Жінки-лідери змін в місцевих громадах» для представниць Чернігівської області, який відбудеться 11.09.2017 з 10 год. 00 хв. по 17 год. 00 хв. у приміщенні готелю «Reikartz Чернігів» за адресою: вул. Гетьмана Полуботка, 22, м. Чернігів (а.с.103); лист Благодійної організації «Благодійний фонд «Рівність і Взаємоповага» від 08.11.2017 №08/11/17-1, наданий на запит суду від 06.11.2017, яким підтверджується факт проведення 11.09.2017 у приміщенні конференц-зали готелю «Reikartz Чернігів» за адресою: по вул. Гетьмана Полуботка, 22, м. Чернігів тренінгу «Жінки-лідери змін в місцевих громадах» для представниць Чернігівської області та Київської областей (а.с.126); роздруківки з інтернет порталів, в яких міститься інформація про урочисте відкриття 05.07.2017, за участю міського голови Атрошенка В.А., нового 4-х зіркового готелю європейського рівня по вул. Гетьмана Полуботка (а.с.127,128).

Крім того, факти експлуатації об'єкту будівництва (цокольного та 1-4 поверхів) за адресою: вул. Гетьмана Полуботка, 22, м. Чернігів, без виконання останнім обов'язку щодо введення об'єкту будівництва в експлуатацію, підтверджуються і наявними у матеріалах справи світлинами, які були оформлені перевіряючими під час перевірки, і на яких відображено прейскурант цін за користування послугами пральні, тарифи готелю «Reikartz Чернігів», ресепшн з адміністратором, зал-ресторан з відвідувачами, книга скарг та пропозицій з подяками клієнтів (оригінал останньої безпосередньо був досліджений судом у судовому засіданні), номери готелю на 2-4 поверхах, конференц-зал (а.с.95-101).

За таких обставин та з урахуванням факту невиконанням позивачем обов'язку щодо введення об'єкту будівництва за адресою: вул. Гетьмана Полуботка, 22, м. Чернігов в експлуатацію, після закінчення будівельних робіт та початку його використання, суд дійшов висновку про правомірність винесення Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради оскаржуваних приписів та постанови та відсутність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «Цезар Ресторани».

При цьому, судом не приймаються до уваги надані представником позивача до суду копії акту готовності об'єкта до експлуатації від 05.10.2017 та сертифікату від 19.10.2017 серії ЧГ №70 (а.с.109-114,116,117), з огляду на наступне.

Так, у відповідності до частини 2 статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, вищевказаний акт готовності об'єкта до експлуатації та сертифікат, жодним чином не спростовують факт завершення позивачем, під час проведення перевірки, будівельних робіт з реконструкції гуртожитку, з пристосуванням будівлі під готель, по вул. Гетьмана Полуботка, 22 у м. Чернігові та експлуатації вищевказаного об'єкту (цокольного та 1-4 поверхів) без виконання останнім обов'язку щодо введення об'єкту будівництва в експлуатацію.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставах, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як передбачає частина 2 статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) «Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру...».

Вирішуючи питання стосовно застосування частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Бендерський проти України» (Заява № 22750/02§42) суд нагадує, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 3 статті 2, частини 1 статті 11 та частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Цезар Ресторани» у повному обсязі.

Керуючись статтями 122, 158 - 163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Цезар Ресторани» - відмовити повністю.

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя В.В. Падій