Справа № 820/2509/17
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 жовтня 2017 р. № 820/2509/17
Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Дирявій К.І.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представник відповідача - Січкар А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати наказ начальника ГУ ДСНС України у Харківській області № 249 о/с від 18.05.2017 р. в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби,

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника караулу ДПРЧ №3 Холодногірського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області,

- стягнути з Головного управління ДСНС України у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток з 18.05.2017 року по день постановлення рішення судом.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що його переведено на контрактну (строкову) форму служби під загрозою звільнення, незважаючи на те, що такий контракт порушує та значно обмежує конституційні права. Також, позивач посилається на те, що ГУ ДСНС України у Харківській області, приймаючи спірний наказ № 249 о/с від 18.05.2017 р. в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби за пунктом 176 підпункт 1 Положення (у зв`язку із закінченням строку дії контракту), не доведено службову невідповідність ОСОБА_1 та не враховано бажання останнього продовжувати службу. Позивач вважає, що відповідачем порушено вимоги Положення № 593 щодо необхідності проведення перед звільненням із служби цивільного захисту безпосередніми та прямими керівниками (начальниками) не менше двох індивідуальних бесід. Головним Управлінням ДСНС України у Харківській області, на думку позивача, порушено порядок звільнення ОСОБА_1 , який є головою Первинної профспілкової організації атестованих пожежних-рятувальників ГУ ДСНС України у Харківській області, передбачений статтею 41 Закону України "Про профспілки, їх права та гарантії діяльності". Також зазначив, що звільнивши позивача, Головне Управління ДСНС України у Харківській області порушило конституційне право на працю та достатній життєвий рівень для позивача та його сім`ї. На підставі вищезазначеного, позивач просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив, що на спірні правовідносини не поширюються норми Кодексу законів про працю України, оскільки порядок проходження громадянами служби цивільного захисту визначається Кодексом цивільного захисту України та Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593. Також зазначив, що Положення про проходження служби не передбачає переукладення контракту про проходження служби цивільного захисту, укладення безстрокових контрактів і укладення контрактів на невизначений строк. Вважає, що у спірних правовідносинах відсутні підстави для застосування Конституції України як норми прямої дії та аналогії закону і аналогії права, оскільки Конституція України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення, а не від звільнення у зв`язку із закінченням строку контракту, який позивач уклав на три роки до 17.05.2017. Зазначає, що при вирішенні питання про звільнення позивача у зв`язку із закінченням строку дії контракту не порушено вимог Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", оскільки позивач звільнений зі служби не з ініціативи адміністрації, а у зв`язку із закінченням строку дії контракту. Пояснює, що відповідачем дотримано процедуру звільнення ОСОБА_1 зі служби цивільного захисту у зв`язку із закінченням контракту, позивач попереджений 07.03.2017 року про закінчення дії контракту. Атестування ОСОБА_1 проведено 03.05.2017 згідно атестаційного листа за період з травня 2014 року по квітень 2017 року. Перед складанням атестаційного листа із позивачем проведено бесіди у відповідності до вимог чинного законодавства. На час проведення атестації та закінчення строку контракту ОСОБА_1 мав два діючих дисциплінарних стягнення та систематично не виконував умови контракту. Зазначає, що атестаційна комісія ГУ ДСНС рекомендувала звільнити ОСОБА_1 у зв`язку із закінченням строку дії контракту ( за постійне порушення дисципліни та неналежне виконання службових обов`язків), вказавши причину у атестаційному листі. З висновком атестаційної комісії позивач ознайомлений 03.05.2017, отже попереджений про наступне його звільнення у зв`язку із закінченням строку контракту. Наказом ГУ ДСНС України у Харківській області від 18.05.2017 року № 249, позивач був звільнений зі служби цивільного захисту, у зв`язку із закінченням строку контракту. Також, представник відповідача зазначив, що вимога позивача про виплату йому заробітної плати за час вимушеного прогулу з 18.05.2017 з розрахунку середньомісячного грошового забезпечення є необґрунтованою, оскільки відповідно до Кодексу цивільного захисту України та Положення про проходження служби цивільного захисту проходження служби можливе лише на підставі контракту, а виплата грошового забезпечення здійснюється лише під час проходження такої служби, а відтак вимога позивача про виплату йому грошового забезпечення після закінчення строку дії контракту і завершення проходження служби є безпідставною. На підставі вищезазначеного, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні позивач та представник відповідача підтримали свої правові позиції в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.04.2008 року ОСОБА_1 звернувся до начальника Головного управління МНС України в Харківській області з рапортом, в якому надав свою згоду на переведення на службу за контрактом на 3 (три) роки (а.с. 51).

16.05.2008 року між ГУ МНС України в Харківській області та ОСОБА_1 укладено контракт № 2386/08 про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту строком на 3 (три) роки, який набрав чинність 16.05.2011 року (а.с. 52-53).

Контракт № 2386/08 припинено 16.05.2011 року на підставі наказу ГУМНС в Харківській області № 174 від 04.05.2011 (закінчення строку контракту/укладення нового контракту).

В подальшому, 17.05.2014 року, між Державною службою України з надзвичайних ситуацій в особі начальника Головного управління ДСНС у Харківській області Одарюка П.В. та ОСОБА_1 укладено контракт № 388/14 про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту строком на 3 (три) роки (а.с. 52-53).

Наказом Головного управління ДСНС України у Харківській області від 18.05.2017 № 249 капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника караулу 3-ДПРЧ м. Харків звільнено із служби у запас (з постановкою на військовий облік) (з виключенням з кадрів ДСНС) за пунктом 176 підпунктом 1 (у зв`язку із закінченням строку контракту) Положення, 18 травня 2017 року (а.с. 55).

Позивач не погодившись із вищезазначеним наказом, звернувся до суду із позовом.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, які покладені суб`єктом владних повноважень в основу спірного рішення та звільнення позивача на відповідність вимогам ч.3 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне

Статтею 1 Кодексу цивільного захисту України визначено, що Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Частиною 1 статті 99 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.

Відповідно до частини 5 статті 99 Кодексу цивільного захисту України трудові відносини працівників органів управління та сил цивільного захисту регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами).

Згідно частин 1, 2 статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 103 Кодексу цивільного захисту України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено:1) контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту; 2) контракт про навчання (проходження служби цивільного захисту) - з особою, зарахованою до навчального закладу цивільного захисту; 3) контракт про перебування у резерві служби цивільного захисту - з особою, зарахованою до резерву служби цивільного захисту в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 4 статті 103 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.

Згідно пункту 1 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (надалі - Положення № 593), у цьому Положенні визначається порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 2 Положення № 593 служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Пунктом 3 Положення № 593 передбачено, що особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.

У відповідності до п. 33 Положення № 593, на службу цивільного захисту із зарахуванням до кадрів ДСНС приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни з повною загальною середньою освітою, які досягли 18-річного віку, відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем та станом здоров`я виконувати службовий обов`язок.

Поряд з цим, приписами пункту 44 Положення № 593 унормовано, що кандидати, щодо яких прийнято позитивне рішення, приймаються на службу цивільного захисту після укладення контракту щодо проходження служби цивільного захисту.

Отже, з правового аналізу вищезазначених норм права випливає, що обов`язковою умовою для прийняття на службу цивільного захисту та зарахування до кадрів ДСНС є саме укладення контракту, а відтак позиція позивача щодо протиправності переведення на контрактну службу є безпідставним.

Згідно з пунктом 45 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Для проходження служби цивільного захисту можуть бути укладені такі контракти: про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового і начальницького складу служби цивільного захисту в порядку, встановленому цим Положенням (підпункт 1 пункту 46 Положення № 593).

Відповідно до приписів пункту 54 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту, укладений з громадянами, прийнятими на службу, а також з особами, які прибули до ДСНС для подальшого проходження служби з інших державних органів, набирає чинності з дня прийняття їх на службу цивільного захисту з одночасним зарахуванням до кадрів ДСНС, присвоєнням спеціальних звань (присвоєнням спеціальних звань у порядку переатестування) та призначенням на посади, про що оголошується у наказі по особовому складу.

Пунктом 55 Положення № 593 встановлено, що новий контракт про проходження служби укладається між посадовою особою, якій надано право на підписання контракту, та особою рядового і начальницького складу не пізніше, ніж за два тижні до закінчення строку дії чинного контракту.

Про укладення нового контракту оголошується у наказі по особовому складу не пізніше наступного дня після закінчення строку дії попереднього контракту, після чого він набирає чинності.

Згідно з положеннями пункту 56 Положення № 593, днем припинення строку дії контракту вважається: день закінчення строку дії контракту; день, зазначений у наказі по особовому складу про звільнення із служби цивільного захисту (але не раніше дня виключення особи рядового і начальницького складу з кадрів ДСНС) - у разі дострокового розірвання контракту; наступний день після смерті (загибелі) особи рядового і начальницького складу, а також визнання її судом безвісно відсутньою або оголошення померлою.

Відповідно до пункту 176 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту:

1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні;

2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні;

3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби;

4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці;

5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України;

6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу;

7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту;

8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду;

9) у зв`язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії;

10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі;

11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави;

12) в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 106 Кодексу цивільного захисту України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із закінченням строку контракту.

Матеріалами справи підтверджено, що 29.04.2008 року ОСОБА_1 звернувся до начальника Холодногірського МНС України в Харківській області із рапортом, в якому надав свою згоду на переведення на службу за контрактом на 3 (три) роки (а.с. 51).

Водночас, матеріали справи не містять доказів на підтвердження позиції позивача щодо його переведення на контрактну службу під загрозою звільнення, а також доказів на підтвердження вирішення позивачем вказаного питання в судовому порядку.

Відповідно до пункту 3 контракту про проходження служби цивільного захисту № 388/14 (а.с. 75-76), укладеного між ДСНС та ОСОБА_1 , цей контракт укладено на 3 (три) роки. Згідно пункту 12 контракту цей контракт набирає чинності з 17.05.2014 року.

Пунктом 53 Положення № 593 передбачено, що строк дії контракту обчислюється з дня набрання ним чинності. Про день набрання чинності контрактом робиться відповідний запис в усіх примірниках контракту.

Строк дії контракту обчислюється повними роками.

Частиною 2 статті 241-1 Кодексу законів про працю України передбачено, що строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку.

Таким чином, трьохрічний строк дії контракту про проходження служби цивільного захисту № 388/14, який набрав чинності 17 травня 2014 року, закінчується 18 травня 2017 року.

При цьому, суд звертає увагу, що позивач, підписуючи контракт на проходження служби цивільного захисту був обізнаний про те, що вказаний контракт укладається на 3 (три) роки, після чого його дія закінчується.

Пунктом 48 Положення № 593 визначено, що контракт може бути продовжено після закінчення строку дії попереднього контракту на строк, визначений у пункті 47 цього Положення.

Таким чином, пунктом 48 Положення № 593 передбачено не обов`язок, а право ДСНС на продовження контракту після закінчення строку дії попереднього контракту на строк, визначений у пункті 47 цього Положення.

Згідно підпункту 1 пункту 176 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні.

Таким чином, вказаною нормою передбачено обов`язок попередження за два тижні осіб рядового і начальницького складу саме про закінчення строку контракту, а не про звільнення із служби цивільного захисту.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.03.2017 року, начальником Холодногірського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області Бруєвим М.О. подано рапорт про розгляд питання щодо продовження контракту начальнику караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 .

Так, начальником Холодногірського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області Бруєвим М.О. зазначено, що начальник караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню із служби, у зв`язку із закінченням строку контракту або переведення його на іншу посаду, яка не пов`язана з роботою з особовим складом та меншим обсягом навантаження (а.с. 56).

Листом від 07.03.2017 року № 020-1684/192, ГУ ДСНС у Харківській області повідомлено начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 , що 18.05.2017 року закінчується дія контракту про проходження останнім служби цивільного захисту, новий контракт про проходження служби цивільного захисту укладено не буде (а.с. 57).

Вищезазначений лист отримано ОСОБА_1 09.03.2017 року, що підтверджується підписом останнього на вказаному листі від 07.03.2017 року № 020-1684/192 (а.с. 57).

Таким чином, ОСОБА_1 повідомлено про закінчення строку контракту у порядку та у відповідності до вимог Положення № 593.

В подальшому, ОСОБА_1 звернувся до Голови Служби ДСНС України із рапортом, в якому зазначив, що в листі ГУ ДСНС України в Харківській області про попередження про закінчення строку контракту не вказуються суттєві підстави і обґрунтування такого рішення. При цьому, як вважає ОСОБА_1 , адміністрацією не враховано його професіоналізм та великий досвід у пожежно-рятувальній справі, а вказані дії є відповіддю на активну громадську роботу ОСОБА_1 в профспілковій організації (а.с. 98-100).

Листом від 20.04.2017 року № 02-6063/282 ДСНС України надано відповідь на вказаний рапорт ОСОБА_1 та вказано, що остаточне рішення про укладення нового контракту, у зв`язку із закінченням строку дії чинного контракту приймається начальником Головного управління з урахуванням відповідних рекомендацій та висновків атестаційної комісії (а.с. 102-103).

Начальником 3-ДПРЧ ОСОБА_2 на ім`я начальника Холодногірського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_3 направлено рапорт про те, що ОСОБА_1 повідомив про знаходження з 18.04.2017 року на лікарняному (а.с. 58).

Про вказані обставини начальник Холодногірського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області Бруєв М.О. рапортом від 18.04.2017 року № 290/368 повідомив начальника ГУ ДСНС у Харківській області Волобуєва О.В. (а.с. 59).

Як вбачається з матеріалів справи, капітан служби цивільного захисту, начальник караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 , 29.04.2017 року був повідомлений про вказівку Головного управління ДСНС України у Харківській області від 28.04.2017 року про необхідність прибуття до Головного управління на засідання атестаційної комісії з метою визначення рівня професійної підготовки, ділових та моральних якостей, відповідності займаним посадам та можливості використання на службі відповідно до «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу» (а.с. 60).

Начальником Холодногірського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області М.О. Бруєвим складено рапорт від 03.05.2017 року про те, що 29.04.2017 року капітану служби цивільного захисту, начальнику караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 доведено під підпис вказівку Головного управління № 020-2960/191 від 28.04.2017 року (а.с. 61). ОСОБА_1 повідомив, що він 28.04.2017 року відвідував лікарняний заклад, в якому йому продовжено термін дії лікарняного приблизно на 10 діб.

В подальшому, питання щодо продовження строку контракту про проходження служби цивільного захисту та відповідності займаній посаді капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 , було предметом розгляду на засіданні атестаційної комісії ГУ ДСНС України у Харківській області, результати чого зафіксовані в протоколі № 5 від 03.05.2017 року (а.с. 62-63).

Як вбачається зі змісту атестаційного листа від 03.05.2017 року, 20.04.2017 року атестаційною комісією уже було проведено засідання щодо розгляду питання про продовження строку контракту про проходження служби цивільного захисту, про яке ОСОБА_1 був інформований, однак на засідання комісії не прибув (зворотній бік а.с. 73).

Безпосереднім начальником позивача зазначено, що за період з травня 2014 року до квітня 2017 року капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, подається до звільнення зі служби у зв`язку із закінченням строку контракту (за постійне порушення дисципліни та неналежне виконання службових обов`язку) (а.с. 66-67). Зі змістом атестаційного листа позивач ознайомлений 04.05.2017, про що у атестаційному листі наявна відмітка.

Згідно висновку атестаційної комісії у атестаційному листі за період з травня 2014 року до квітня 2017 року ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби у зв`язку із закінченням строку контракту з причин постійного порушення дисципліни та неналежне виконання службових обов`язків (а.с. 67).

При цьому, матеріали справи не містять, а позивачем в обґрунтування своєї правової позиції не надано до суду доказів оскарження вищезазначених висновків атестаційної комісії в судовому порядку, у разі не згоди з процедурою проведення такої атестації та/чи результатами атестування.

03.05.2017 року начальником 3-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_2 , заступником начальника 6-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_4 , заступником начальника 3-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області капітаном служби цивільного захисту ОСОБА_5 складено акт про ознайомлення капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 з висновками атестаційної комісії.

У вказаному акті зафіксовано, що капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 у телефонній розмові повідомлено про приїзд уповноважених осбі задля ознайомлення з висновками атестаційної комісії. ОСОБА_1 повідомив, що перебуває за межами міста та після лікування 03.05.2017 року (приблизно з 21.00 год до 22.00 год) особисто прибуде до місця служби у 3-ДПРЧ м. Харкова для ознайомлення із висновками атестаційної комісії (а.с. 64).

В подальшому, 03.05.2017 року об 22 год. 45 хв. заступником начальника 3-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області капітаном служби цивільного захисту ОСОБА_5 , начальником караулу 3-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту ОСОБА_6 , командиром відділення 3-ДПРЧ м. Харкова ГУ ДСНС України у Харківській області старшим прапорщиком служби цивільного захисту ОСОБА_7 складено акт про те, що капітан служби цивільного захисту, начальник караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 не з`явився для ознайомлення із висновками атестаційної комісії (а.с. 65).

Також листом від 03.05.2017 року № 010-3015/192 начальником НУ ДСНС у Харківській області повідомлено ОСОБА_1 про його звільнення, у зв`язку із закінчення строку контракту у відповідності до підпункту 1 п. 176 Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593.

Вказаний лист отримано ОСОБА_1 04.05.2017 року, що підтверджується відповідною відміткою (а.с. 68).

Як вбачається з матеріалів справи, начальником Холодногірського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_3 сформовано подання про звільнення із служби цивільного захисту капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 (а.с. 72-74).

Так, підставами до подання на звільнення капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 визначено те, що за період служби ОСОБА_1 зарекомендував себе незадовільно, маючи при цьому достатню теоретичну на практичну підготовку.

З 2014 року капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 проявив себе як недисциплінований, конфліктний співробітник.

Зокрема, за порушення службової дисципліни капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 наказом начальника Головного управління ДСНС України у Харківській області від 24.06.2016 року №276 був притягнутий до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с. 109-112).

Капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 не виправився, зауваження недоліки виявлені під час перевірки його діяльності були проігноровані, за неналежне виконання службових обов`язків наказом начальника Головного управління ДСНС України у Харківській області від 01.07.2016 року №285 ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани (а.с. 113).

Також, за наказом начальника Головного управління ДСНС України у Харківській області від 31.08.2016 року № 366, за неналежний контроль за підлеглими начальник караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення, але враховуючи те, що він має дисциплінарні стягнення, обмежитись раніш прийнятим рішенням (а.с. 114-122).

Наказом начальника Головного управління ДСНС України у Харківській області від 15.09.2016 року № 395, за неналежне виконання службових обов`язків в частині порушення встановленого порядку продовження щорічної відпустки у зв`язку з хворобою вирішено, що начальник караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення, але враховуючи те, що він має дисциплінарні стягнення, обмежитись раніш прийнятим рішенням (а.с. 123).

Доказів того, що позивачем були оскаржені вищезазначені накази Головного управління ДСНС у Харківській області від 24.06.2016 року № 276 та від 01.07.2016 року № 285 «Про накладення дисциплінарного стягнення», матеріали справи не містять.

Водночас, вказані накази у межах даної справи не оскаржуються, а позивачем не надано до суду доказів скасування вищезазначених наказів в судовому порядку, відтак, накази Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 24.06.2016 року № 276 та від 01.07.2016 року № 285 «Про накладення дисциплінарного стягнення» є чинними.

При цьому слід зазначити, що відповідно до пункту 64 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI, дисциплінарні стягнення, накладені на осіб рядового і начальницького складу письмовим наказом, діють протягом року з дня видання наказу про накладення дисциплінарного стягнення, а накладені усно - протягом одного місяця з дня його накладення.

Таким чином, станом на день закінчення контракту з ОСОБА_1 (18.05.2017 року) дисциплінарні стягнення, накладені на позивача наказами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 24.06.2016 року № 276 та від 01.07.2016 року № 285 «Про накладення дисциплінарного стягнення» були діючими, доказів на спростування чого позивачем до суду також не надано.

При цьому суд зазначає, що підставою для звільнення позивача визначено підпункт 1 пункту 176 Положення № 593, відповідно до якого контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні, а не у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту, відтак, суд вважає необґрунтованою позицію позивача про те, що відповідачем не доведено його службову невідповідність.

Окрім того, за змістом пункту 45 Положення № 593 контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.

Будь-якого обов`язку щодо укладення нового контракту після закінчення строку дії контракту з позивачем для Головного управління ДСНС України у Харківській області чинним законодавством не встановлено.

З приводу позиції позивача про неврахування ГУ ДСНС у Харківській області під час звільнення ОСОБА_1 особливостей звільнення членів профспілкових організацій, то суд зазначає наступне.

Згідно наданої позивачем до суду копії виписки з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України від 29.03.2016 року № 03.1-11/1258, ОСОБА_1 є керівником Первинної профспілкової організації атестованих пожежних-рятувальників ГУ ДСНС України у Харківській області, яка зареєстрована 15.03.2016 року (а.с.19).

Відповідно до частини 1 статті 43 Кодексу законів про працю України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2 - 5, 7 статті 40 пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника) первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, крім випадків, коли розірвання трудового договору із зазначених підстав здійснюється з прокурором, поліцейським і працівником Національної поліції, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України чи органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Стаття 40 Кодексу законів про працю України встановлює розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу.

Стаття 41 Кодексу законів про працю України визначає додаткові підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 38 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" виборний орган первинної профспілкової організації на підприємстві, в установі або організації дає згоду або відмовляє у дачі згоди на розірвання трудового договору з ініціативи роботодавця з працівником, який є членом діючої на підприємстві, в установі, організації профспілки, у випадках, передбачених законом.

Частиною 3, 4 статті 41 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" встановлено, що звільнення членів виборного профспілкового органу підприємства, установи, організації (у тому числі структурних підрозділів), його керівників, профспілкового представника (там, де не обирається виборний орган профспілки), крім додержання загального порядку, допускається за наявності попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є, а також вищестоящого виборного органу цієї профспілки (об`єднання профспілок).

Звільнення з ініціативи роботодавця працівників, які обиралися до складу профспілкових органів підприємства, установи, організації, не допускається протягом року після закінчення терміну, на який він обирався, крім випадків повної ліквідації підприємства, установи, організації, виявленої невідповідності працівника займаній посаді або виконуваній роботі внаслідок стану здоров`я, який перешкоджає продовженню даної роботи, або вчинення працівником дій, за які законодавством передбачена можливість звільнення з роботи чи зі служби. Така гарантія не надається працівникам у разі дострокового припинення повноважень у цих органах у зв`язку з неналежним виконанням своїх обов`язків або за власним бажанням, за винятком випадків, коли це обумовлено станом здоров`я.

Таким чином, з правового аналізу вищезазначених норм права випливає, що звільнення членів виборного профспілкового органу підприємства, установи, організації (у тому числі структурних підрозділів), його керівників, профспілкового представника (там, де не обирається виборний орган профспілки), крім додержання загального порядку, допускається за наявності попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є, а також вищестоящого виборного органу цієї профспілки (об`єднання профспілок) у разі розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2 - 5, 7 статті 40 пунктами 2 і 3 статті 41 Кодексу законів про працю України.

Наказом Головного управління ДСНС України у Харківській області від 18.05.2017 № 249 капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 звільнено із служби у запас (з постановкою на військовий облік) (з виключенням з кадрів ДСНС) за пунктом 176 підпунктом 1 (у зв`язку із закінченням строку контракту) Положення.

Відтак, оскільки позивача звільнено за пунктом 176 підпунктом 1 (у зв`язку із закінченням строку контракту) Положення, то його не потребувало попередньої згоди виборного органу, головою якого він є, а також вищестоящого виборного органу цієї профспілки (об`єднання профспілок), тому суд не бере до уваги доводи позивача про порушення порядку звільнення його як голови профспілкового органу, передбаченого статтею 41 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності".

Щодо доводів позивача про не проведення з ним передбачених пунктом 175 Положення № 593 двох індивідуальних бесід безпосередніми та прямими керівниками (начальниками), суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 175 Положення № 593 перед звільненням особи рядового і начальницького складу із служби цивільного захисту безпосередні та прямі керівники (начальники) проводять з нею не менше двох індивідуальних бесід.

У ході першої бесіди роз`яснюються підстави звільнення і строк внесення подання щодо звільнення, соціальний і правовий захист особи, можливість укладення контракту про перебування у резерві служби цивільного захисту, визначається військовий комісаріат, до якого буде направлено особу після звільнення для постановки на військовий облік. При цьому враховуються прохання особи, даються необхідні пояснення з питань проходження служби. У разі потреби зазначеній особі видається направлення на обстеження до лікарсько-експертної комісії.

Під час другої бесіди безпосередній або прямий керівник (начальник) дає відповіді на запитання, поставлені особою рядового і начальницького складу у першій бесіді, уточнює підстави звільнення з урахуванням висновку лікарсько-експертної комісії, прохання особи, а також інші питання, пов`язані із звільненням.

За наявності кількох підстав для звільнення особа рядового і начальницького складу обирає одну з них.

До участі у бесідах у разі потреби можуть залучатися фахівці кадрової, юридичної, фінансової та інших служб.

Зміст проведеної бесіди відображається в аркуші бесіди, що підписується особою, яка проводила бесіду, особою, яка звільняється, а також особами, які були присутні під час бесіди. У разі відмови особи рядового і начальницького складу підписати аркуш бесіди складається акт про таку відмову, який підписується особою, яка проводила бесіду, та особами, які були присутні під час бесіди. Аркуші бесід долучаються до матеріалів звільнення та зберігаються в особовій справі.

У разі коли під час бесіди особа, яка звільняється, порушує питання, що належать до повноважень прямих керівників (начальників), керівник (начальник), який проводив бесіду, доповідає про них старшому прямому керівникові (начальникові).

Представником відповідача залучено до матеріалів справи лист бесіди, яка проведена з капітаном служби цивільного захисту, начальником караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 під час вручення листа про не укладення з ним нового контракту про проходження служби.

Під час вказаної бесіди капітану служби цивільного захисту, начальнику караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 роз`яснено, що новий контракт про проходження служби цивільного захисту з ним не буде укладено (п.1.); роз`яснено умови виплати одноразової грошової допомоги при звільнення зі служби (п.2); роз`яснено про втрату права на нарахування пенсії згідно Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (п.3.).

На підставі вищезазначеного, 09.03.2017 року майором служби цивільного захисту ОСОБА_2 , начальником 3-ДПРЧ ГУ ДСНС України у Харківській області, в присутності капітана служби цивільного захисту, заступника начальником 3-ДПРЧ ГУ ДСНС України у Харківській області Горелкіна І.І. та підполковника служби цивільного захисту, заступника начальника 6-ДПРЧ ГУ ДСНС України у Харківській області ОСОБА_4 сформовано акт про те, що з начальником караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 проведена бесіда про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби.

Також, 18.05.2017 року з капітаном служби цивільного захисту, начальником караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 проведено бесіду, підставою для якої зазначено звільнення із служби цивільного захисту, у зв`язку із закінченням строку контракту, результати чого зафіксовано в листі бесіди від 18.05.2017 року, з яким ознайомлений ОСОБА_1 18.05.2017 року, що підтверджується особистим підписом останнього та не заперечувалось позивачем в судовому засіданні (а.с. 69).

Зокрема, ОСОБА_1 роз`яснено умови виплати одноразової грошової допомоги при звільненні (п.1.); умови виплати компенсації за невикористану щорічну відпустку (п.2.); обов`язок стати на військовий облік за місцем реєстрації після звільнення (п.3); необхідність подачі декларації за період, не охоплений раніше поданими деклараціями (п. 4); роз`яснено про втрату права на нарахування пенсії згідно Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (п. 5); запитано про намір проходження лікарсько-експертної комісії після звільнення та запитано про претензії до керівництва Головного управління, управління персоналу, Холодногірського районного відділу у м. Харкові, 3-ДПРЧ (пп. 6-7) (а.с. 70).

Отже, з позивачем проведено дві бесіди у порядку та у відповідності до вимог чинного законодавства та роз`яснено особливості звільнення, у зв`язку із закінченням строку контракту, що не суперечить вимогам Порядку № 593.

З приводу посилання позивача на приписи статті 39-1 Кодексу законів про працю України про те, що дія контракту вважається продовженою на невизначений строк, то суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 39-1 Кодексу законів про працю України, якщо після закінчення строку трудового договору (пункти 2 і 3 статті 23) трудові відносини фактично тривають і жодна із сторін не вимагає їх припинення, дія цього договору вважається продовженою на невизначений строк.

Таким чином, продовження трудових правовідносин, тобто вихід працівника на роботу наступного дня після закінчення строкового трудового договору, допуск його до роботи є юридичним фактом, у силу якого строковий трудовий договір набуває характеру безстрокового, укладеного на невизначений термін. Однак такі наслідки не настають, якщо хоча б одна із сторін вимагає припинення трудових правовідносин.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління ДСНС України у Харківській області від 18.05.2017 року № 249 капітана служби цивільного захисту, начальника караулу 3-державної пожежно-рятувальної частини м. Харків ОСОБА_1 звільнено із служби у запас (з постановкою на військовий облік) (з виключенням з кадрів ДСНС) за пунктом 176 підпунктом 1 (у зв`язку із закінченням строку контракту) Положення з 18.05.2017 року.

Як було встановлено в судовому засіданні, позивача звільнено зі служби на наступний день після виходу з лікарняного, що узгоджується з вимогами чинного законодавства, а після закінчення строку дії контракту позивач на службу не виходив, доказів на спростування чого позивачем до суду не надано.

В силу приписів ч. 3 статті 103 Кодексу цивільного захисту України визначено, що контракт щодо проходження служби цивільного захисту укладається на строк:

1) від трьох до п`яти років - з особами, які приймаються на службу за контрактом на посади, що заміщуються особами рядового і молодшого начальницького складу;

2) від трьох до десяти років - з особами, які приймаються на службу за контрактом на посади, що заміщуються особами середнього, старшого і вищого начальницького складу;

3) навчання - з особами, зарахованими до вищих навчальних закладів цивільного захисту;

4) п`ять років - з особами, які зараховуються до резерву служби цивільного захисту.

Отже, нормами спеціального законодавства, які регулюють спірні правовідносини, не передбачено можливості укладення контракту щодо проходження служби цивільного захисту безстроково.

Таким чином, приймаючи до уваги, що матеріали справи не містять доказів оскарження позивачем як процедури укладення з ним контракту на проходження служби цивільного захисту, а в подальшому результатів проведеного атестування та наказів про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а також з огляду на те, що Головним управлінням ДСНС у Харківській області дотримано процедуру попередження позивача про майбутнє звільнення за 2 місяці до закінчення дії контракту, проведено бесіди у відповідності до вимог Положення № 593, то суд приходить до висновку про правомірність прийняття начальником ГУ ДСНС України у Харківській області наказу № 249 о/с від 18.05.2017 р. в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби, у зв`язку із закінченням строку контракту, можливість чого передбачена умовами самого контракту та не суперечить приписам Кодексу цивільного захисту України та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу № 593, а відтак у задоволенні вказаної частини позовних вимог слід відмовити.

Інші позовні вимоги ОСОБА_1 щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника караулу ДПРЧ №3 Холодногірського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області та стягнення з Головного управління ДСНС України у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток з 18.05.2017 року по день постановлення рішення судом є похідними вимогами від попередньої, а тому задоволенню відповідно не підлягають.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини першої статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до частини першої та другої статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Частиною першою статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що письмовими доказами є документи (у тому числі електронні документи), акти, листи, телеграми, будь-які інші письмові записи, що містять в собі відомості про обставини, які мають значення для справи.

Статтею 86 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень, який заперечував проти позову, доведено обґрунтованість та законність звільнення позивача зі служби цивільного захисту. Натомість твердження позивача про відсутність у відповідача підстав для звільнення його зі служби цивільного захисту, у зв`язку із закінчення строку контракту є необґрунтованими та спростовуються встановленими судом обставинами справи, а відтак у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 159-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлено 08 листопада 2017 року.

Суддя Р.В. Мельников