Справа № 567/1257/17
Суддя: Панчук М.В.
Дата ухвалення: 2017-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 567/1257/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2017 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Панчук М.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Оженинського сільського голови ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Оженинська сільська рада Острозького району Рівненської області, про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинення дій,

встановив:

до Острозького районного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Оженинського сільського голови ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Оженинська сільська рада Острозького району Рівненської області, про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинення дій.

Як вбачається із поданого адміністративного позову, ОСОБА_1 просить визнати протиправною бездіяльність Оженинського сільського голови Острозького району Рівненської області ОСОБА_2 щодо невиконання рішення Оженинської сільської ради Острозького району Рівненської області №370 від 21 серпня 2017 року про обрання ОСОБА_1 секретарем Оженинської сільської ради, непризначення спецперевірки, недопущення ОСОБА_1 до виконання обовязків секретаря Оженинської сільської ради та зобовязати Оженинського сільського голови Острозького району Рівненської області ОСОБА_2 призначити спецперевірку та допустити ОСОБА_1 до виконання обовязків секретаря Оженинської сільської ради.

Вищевказані позовні вимоги спрямовані на допущення ОСОБА_1 до виконання обовязків секретаря Оженинської сільської ради Острозького району Рівненської області.

Пунктом 15 ч.1 ст.3 КАС України визначено поняття «публічна служба», як діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.50 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР, секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі.

Посада секретаря сільської ради відноситься до публічної служби.

Згідно поданого позову ОСОБА_1 вказує, що був особисто присутній 21.08.2017р. на сесії, якою прийнято рішення «Про обрання секретаря сільської ради» №370, разом з тим, зазначає, що 28.08.2017р. о 18 год. 20 хв. отримав текст даного рішення, на підставі чого суд приходить до висновку, що станом на 28.08.2017р. позивачу достовірно було відомо про обрання його секретарем сільської ради.

Разом з тим, позивач вказує, що 28.08.2017р. йому усно було повідомлено відповідачем про необхідність проходження спецперевірки, з метою допущення до виконання обовязків секретаря сільської ради та 30.08.2017р. позивач отримав письмове повідомлення №508 від 23.08.2017р. про необхідність проходження спецперевірки, на виконання чого, в період з 29.08.2017р. по 31.08.2017р. надав документи та вчинено дії. На підставі чого, суд приходить до висновку про вчинення позивачем дій щодо погодження на проходження спецперевірки для допуску до виконання обовязків секретаря сільської ради шляхом подачі документів ще до отримання офіційного повідомлення його 30.08.2017р.

01.09.2017р. позивач отримав лист від Оженинського сільського голови №513 від 29.08.2017р. про ненадання повного переліку необхідних документів для проведення сецперевірки та пропущення строку для надання згоди на проведення спецперевірки. У звязку з чим, 05.09.2017р. позивач подав заяву про необхідність проведення спецперевірки та допущення останнього до роботи на посаді секретаря Оженинської сільської ради. На яку отримав негативну відповідь від 14.09.2017р. №561. Після чого, повторно 20.09.2017р. звертався до Оженинського сільського голови із заявою про призначення його на посаду секретаря, яка була залишена без задоволення згідно листа від 29.09.2017р. №585.

Як вбачається із вищевказаного, починаючи з 01.09.2017р. між позивачем та Оженинським сільським головою виник спір щодо призначення на публічну служу, разом з тим, такий позов до суду був поданий 31.10.2017р.

Як вбачається, завданням адміністративного судочинства, відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших субєктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України, право на судовий захист гарантується кожному. Особа, право, свобода чи інтерес якої порушуються, не визнаються чи оспорюються, має право на звернення до суду за їх захистом чи поновленням.

Крім цього, суд керуючись ч.2 ст.8 КАС України застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до ч.1, 3 ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається із рішення Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 року у справі Мельник проти України (заява №23436/03), суд зазначає, що статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Разом з тим, ч.1 ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити про те, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч.1 ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З огляду на те, що діяльність секретаря сільської ради відноситься до публічної служби, а публічно-правовий спір щодо прийняття позивача на таку посаду виник в строк більший ніж один місяць до звернення в адміністративний суд, однак ОСОБА_1 звернувся до суду поза таким строком, хоча мав чітку практичну можливість оскаржити дії чи бездіяльність, які становлять втручання у його права, при цьому не зазначив причини пропуску строку звернення до суду, не подав клопотання про поновлення останнього, а відтак даний позов підлягає залишенню без розгляду.

Як вбачається із ч.2 ст.100 КАС України, позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

З огляду на вищевказане, враховуючи ст.99-100 КАС України,

ухвалив:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Оженинського сільського голови ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Оженинська сільська рада Острозького району Рівненської області, про визнання бездіяльності протиправною та зобовязання вчинення дій залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду, він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Острозький районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в пятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Острозького районного суду ОСОБА_3