Справа № 821/1713/17
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2017-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

14 листопада 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1713/17
Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Василяка Д.К., перевіривши виконання вимог статей 104, 105, 106, 107 КАС України за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю СТОВ ім. Шевченко до Бериславського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області про визнання протиправними протоколів про надання права на нарахування пільгових пенсій

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю СТОВ ім. Шевченко звернулось до суду з адміністративним позовом до Бериславського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області про визнання протиправними протоколів про надання права на нарахування пільгових пенсій.

Пунктом 5 частини 1 статті 107 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 1 статті 99 КАС України, встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

За приписами частини 2 ст. 99 КАС України строк звернення до суду, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що позивач просить визнати недійсним протоколи № 103 від 23.01.2014 р., № 4083 від 24.09.2013 р., № 136 від 08.09.2013 р., № 4052 від 03.09.2013 р., № 85 від 10.02.2014 р.

При цьому, позивач не обґрунтував поважності причин пропуску до суду та не надав підтверджуючи докази цьому.

До суду за захистом порушених позивач звернувся 07 листопада 2017 року.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до суду, передбачений ст. 99 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі, однак в даному випадку позивач не заявив такого клопотання .

Окремо суд звертає увагу на ч.4 ст.102 КАС України, за якою правила даної статті не поширюються на строки звернення до адміністративного суду.

Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Виходячи з вищевикладеного, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (№ 20347/03 від 12 березня 2009 року, §35) суд зазначає, що "…що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом ... Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності...".

В питаннях повязаних із застосуванням строків давності Європейський суд з прав людини висловив свою позицію в справі "ОСОБА_1 проти України" (Заява N 21722/11 остаточне рішення від 27 травня 2013 року, §137), вказавши, що "… строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними ... Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень."

Вивчивши позовну заяву, додані до неї матеріали, враховуючи, що позивач пропустив строк подання позовної заяви, суддя дійшов висновку, що підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними не має.

Керуючись ст. 99, 100, 160, 165, КАС України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю СТОВ ім. Шевченко звернулось до суду з адміністративним позовом до Бериславського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Херсонської області про визнання протиправними протоколів про надання права на нарахування пільгових пенсій залишити без розгляду.

Повернути позивачу сплачений судовий збір в сумі 1600,00 грн.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 10.2