Справа № 826/11146/17
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2017-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 листопада 2017 року м. Київ № 826/11146/17

Окружний адміністративний суд м.Києва в складі судді Смолія І.В., при секретарі судового засідання Острович Е.С., розглянувши в попередньому судовому засідання питання щодо залишення позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом Приватного акціонерного товариства «Радосинь»

до Департаменту з питань державно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії

за участю представники сторін:

від позивачів: Ігнатюк В.М.

від відповідача: Сидора Ю.Г.

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом звернулось Приватне акціонерне товариство «Радосинь» (надалі - ПрАТ «Радосинь», позивач) до Департаменту з питань державно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - Департамент ВО КМР (КМДА), відповідач) про визнання протиправним та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії, а саме:

визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 01.02.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПрАТ «Радосинь»;

визнати протиправним та скасування припису Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 01.02.2017 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт з реконструкції нежитлової будівлі по вул.Теодора Драйзера, 8 в м.Києві;

визнати протиправним та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №07/17/073-1263 від 14.02.2017 року про накладення на ПрАТ «Радосинь» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 144000грн.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.99 КАС України).

Отже, за змістом ст.99 КАС України початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов'язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014р. у справі № 826/236/14 та постанові Верховного Суду України від 29.10.2014р. №6-152цс-14.

В даному адміністративному позові, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати припис та постанову відповідача від 01.02.2017 року та 14.02.2017 року, відповідно.

Представник позивача зазначив, в обґрунтування поважності пропуску звернення до суду слугувала та обставина, що позивача на початку серпня 2017 року Деснянським РВ ДВС м.Києва в телефонному режимі повідомлено про винесення постанови від 27.07.2017 року про відкриття виконавчого провадження за виконавчим документом відповідача, а саме постанови від 14.02.2017 року №07/17/073-1263, а саме, 15.08.2017 року при ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження. До суду звернувся 06.09.2017 року.

Дослідивши наявні докази в матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, суд звертає увагу на наступне.

Представником відповідача зазначено, що позивач був належним чином повідомлений про проведення перевірки, що підтверджується наступним.

Перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил проведено 01.02.2017 року в присутності голови правління ПрАТ «Радосинь» Коновалова Д.М. (наказ про продовження контракту голови правління від 14.04.2015 року №2-ок) про що зазначено в акті перевірки. Однак від отримання та підпису останні відмовився.

Крім того, як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 03.02.2017 року Департаментом ВО КМР (КМДА) направлено на адресу ПрАТ «Радосинь», яка відповідає відомостям з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, лист з матеріалами перевірки, що підтверджується фіскальним чеком (№), поштові конверти повернуті на адресу відправника (Департамент ВО КМР (КМДА)), у зв'язку із закінченням строку зберігання.

Отже, Департаментом ВО КМР (КМДА) вчинено дії щодо належного повідомлення та направлення на адресу ПрАТ «Радосинь» матеріалів перевірки та документів прийнятих за результатами проведеної перевірки.

Суд не бере до уваги посилання представника позивача на те, що він не знав про проведення перевірки та в подальшому винесення оскаржуваного припису та постанови, оскільки про проведення самої перевірки позивач був обізнаний. Крім того, під час здійснення перевірки позивача, був присутній голова правління ПрАТ «Радосинь». Окрім того, не бажання отримувати акт перевірки та поштову кореспонденцію не є підставою для поновлення строку звернення до суду, як поважною причиною.

До суду позивач звернувся з адміністративним позовом лише 06.09.2017 року, що дає змогу прийти до висновку, що позивачем порушенням шестимісячного строку звернення до суду, оскільки про порушення свої прав позивач мав реальну можливість дізнатися при отриманні акту перевірки та оскаржуваної постанови та припису.

Враховуючи наведені обставини, позивач міг та повинен був дізнатись про обставини, що слугували підставою для звернення до суду з даним позовом.

Позивачем/представником позивача не наведено будь-яких доводів та не надано доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, в силу чого, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропуском встановленого ст.99 КАС України строку звернення до суду. Клопотання про поновлення строку звернення до суду не надав.

У відповідності до положень ч.1 ст.100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з п.9 ч.1 ст.155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Керуючись ст.ст.99, 100, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Залишити без розгляду позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Радосинь» до Департаменту з питань державно-будівельного контролю м.Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішень, зобов'язання вчинити дії у зв'язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя І.В. Смолій