Справа № 706/1536/16-а
Суддя: Карпушова О.В.
Дата ухвалення: 2017-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 706/1536/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Орендарчук М.П.
Суддя-доповідач: Карпушова О.В.
ПОСТАНОВА

Іменем України

08 листопада 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Аліменка В.О., секретар судового засідання Качак Х.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 1 ст. 41 КАС України, апеляційну скаргу Відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради на постанову Христинівського районного суду Черкаської області від 14 липня 2017 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради, Начальника Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Чорної Валентини Георгіївни про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення штрафу, -

В С Т А Н О В И В :

17.11.2016р. ОСОБА_2 звернулася до Христинівського районного суду Черкаської області до відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради, начальника відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Чорної В.Г. про визнання протиправними дії щодо проведення перевірки та визнання неправомірною та скасування постанови № 72 від 15.09.2016р. начальника відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради про накладення на неї штрафу у порядку норм КУпАП.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що перевірка проводилась з порушенням порядку проведення перевірок, а постанова про накладення штрафу підлягає скасуванню, оскільки позивачем не порушувались вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Христинівського районного суду Черкаської області від 14.07.2017 р. позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Задовольняючі позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не були надані докази, щодо складення відповідачем акту про не допуск посадових осіб до проведення перевірки та адміністративний протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідач, не погоджуючись з висновками суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб визначений законом. Обставини порушення позивачем норм КУпАП підтверджені належними та допустимими доказами.

Сторони в судове засідання не з'явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 1 ст. 41 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 25.08.2016р. відділом Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради складено направлення для проведення перевірки законності проведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 на підставі наказу начальнику вказаного відділу № 81 від 25.08.206р.(а.с.93).

В той же день, відповідачем складено лист № 294 на адресу ОСОБА_2 про те, що проводиться позапланова перевірка дотримання вимог діючого законодавства в сфері містобудівної діяльності законності проведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1, внаслідок чого просять 02.09.2016р. о 10.00. знаходитися за вказаною адресою для прийняття участі у складанні матерів перевірки (а.с.85).

Вказаний лист в цей же день 25.08.2016р. був направлений на адресу ОСОБА_2 з рекомендованим повідомлення про вручення, що підтверджено квитанцією та рекомендованим повідомленням (а.с.86).

Згідно зворотного повідомлення вказаний лист вручено особисто ОСОБА_2, про що свідчить підпис особи, якій направлено повідомлення, крім того, листа вручено 26.08.2016р., і працівник поштового зв'язку засвідчив своїм підписом про вручення повідомлення (а.с.86).

Крім того, на адресу позивача відповідач надсилав лист за номер № 295 від тієї ж дати і того ж змісту, який також в той же день, 26.08.2016р. був вручений за таких же обставин позивачу, що підтверджено відповідними документами (а.с.87-88).

02.09.2016р. головним спеціалістом відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 (а.с.81) та протокол № 72 про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що 25.08.2016р. ОСОБА_2 було направлено повідомлення № 295 про проведення позапланової перевірки законності будівництва за адресою АДРЕСА_1, яке нею отримано 26.08.2016р., проте, у зазначений час, а саме 02.09.2016р. на 10.00 забудовник ОСОБА_2 чи її представник не з'явилися, чим не допустили представників відділу ДАБК до проведення перевірки. Крім того, повідомлено, що 15.09.2016р. о 14.00 у приміщенні відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради відбудеться розгляд справи про адміністративне правопорушення (а.с.82). Вказаний протокол складено за присутності свідків.

Зазначений протокол відповідачем був надісланий на адресу позивача 08.09.2016р., вручено особисто позивачу, про що є відповідна відмітка у зворотному повідомленні рекомендованого відправлення, та підтверджено квитанцією пошти (а.с.84).

15.09.2017р. начальником відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради винесено постанову № 72, якою визнано ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 6800грн. у зв'язку з порушенням нею пп.1.4 п.11 , абз.1 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. № 553, а саме те, що 25.08.2016р. ОСОБА_2 було направлено повідомлення № 295 про проведення позапланової перевірки законності будівництва за адресою АДРЕСА_1, яке нею отримано 26.08.2016р., проте, у зазначений час, а саме 02.09.2016р. на 10.00 забудовник ОСОБА_2 чи її представник не з'явилися, чим не допустили представників відділу ДАБК до проведення перевірки (а.с.9).

Вищенаведені обставини підтверджені належними та допустимими доказами.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (надалі Закон №3038) встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Статтею 3 Закону № 3038 встановлено, що відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону № 3038 управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (ч.1, 2 ст.41 Закону № 3039). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.41 Закону №3038 посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно ч.5 ст.34 Закону № 3038 контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Порядок № 553).

Цей Порядок (в редакції на день виникнення спірних правовідносин) визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 Порядку № 533 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Пунктом 5 Порядку № 533 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абзацу 8 пункту 7 вказаного порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю і підставою для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Згідно п.9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 533 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 15 Порядку № 553 визначено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Згідно п.16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до п.17 Порядку № 335 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Частиною ч.2 ст.188-42 КУпАП передбачено, що за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Суд першої інстанції задовольняючі позовні вимоги виходив з того, що відповідачем не надано суду доказів того, що відповідачем складались акт за наслідками перевірки, а саме акт про не допуск посадових осіб до проведення перевірки та адміністративний протокол про адміністративне правопорушення.

Проте, вказаний висновок суду першої інстанції є помилковим, оскільки спростовується матеріалами справи.

Відповідно до ч.5ст.71 КАС України суд може збирати докази з власної ініціативи.

Частиною 2 ст.195 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції може дослідити докази, які не досліджувалися у суді першої інстанції, з власної ініціативи або за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до суду першої інстанції або необґрунтованим відхилення їх судом першої інстанції.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що відповідач 02.09.2016р. склав за наслідками призначеної позапланової перевірки акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 (а.с.81) та протокол № 72 про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що ОСОБА_2 у зазначений час, а саме 02.09.2016р. на 10.00 не з'явилися на місце будування, чим не допустила представників відділу ДАБК до проведення перевірки. Зазначений протокол відповідачем був надісланий на адресу позивача 08.09.2016р., вручено особисто позивачу, про що є відповідна відмітка у зворотному повідомленні рекомендованого відправлення, та підтверджено квитанцією пошти (а.с.84).

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини та зазначені норми, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем доведено правомірність прийнятої постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб визначений законом, відповідачем доведено правомірність прийнятих ним рішення, позовні вимоги є необґрунтованими, висновки суду є помилковими.

Крім того, колегія суддів зазначає, що позивач не заперечували, що саме нею здійснюється будівництво за адресою АДРЕСА_1.

Доказів того, що направлене відповідачем повідомлення № 295 отримувала не позивач, суду не надано.

Аналізуючи зміст зворотного повідомлення направленого відповідачем на адресу позивача про проведення позапланової перевірки вбачається, що лист отримано особою ОСОБА_2, про що є підпис особи, крім того, у наявності відмітка працівника поштового зв'язку про вручення особисто ОСОБА_2 рекомендованого листа 26.08.2016р. (а.с.86)

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення неповно з'ясовані обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, постанова прийнята з порушенням норм матеріального права, що є підставою для її скасування, та прийняття нової постанови про відмову у задоволені позовних вимог.

Повний текст постанови виготовлено 13.11.2017 р.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 11, 24, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради на постанову Христинівського районного суду Черкаської області від 14 липня 2017 р.- задовольнити.

Постанову Христинівського районного суду Черкаської області від 14 липня 2017 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради, Начальника Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Чорної Валентини Георгіївни про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення штрафу - скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Відділу Державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради, Начальника Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради Чорної Валентини Георгіївни про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня її складення в повному обсязі.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.О. Аліменко