Справа № 591/2790/17
Суддя: Бурда Б. В.
Дата ухвалення: 2017-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/2790/17
Провадження № 2-а/591/411/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2017 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Бурда Б.В,

при секретарі - Сітало Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Бондаркова Василя Івановича про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач свої вимоги мотивує тим, що постановою відповідача № 116 від 17.05.2017 року його було притягнуто до адміністративної відповідальності за нібито вчинення правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 96-1 КпАП України. Зазначив, що 5 травня 2017 року відповідачем з порушенням вимог закону проведена позапланова перевірка. Викладені у протоколі та постанові обставини не відповідають дійсності, оскільки він ніяких порушень не допускав. Тому просить скасувати вказану постанову як незаконну.

В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали та зазначили, що відповідач прийшов на перевірку без належних документів. Підвал був збудований раніше та включений позивачем до проектної документації, як існуюча споруда. Відповідачем невірно проведено обрахування висотки підвального поверху. Окрім того, в проекті зазначено вигляд будинку станом на час завершення будівництво, а на даний час будівництво ще не завершене. Позивач також пояснив, що на період будівництва пожежні виходи були закладені для забезпечення герметичності незавершеного будівництва у зимовий період. Постанову він отримав поштою 27.05.2017 року.

Відповідач позов заперечив та зазначив, що перевірка була проведена на підставі листа НАБУ та з дотриманням вимог закону. Неточність в обрахуванні висоти підвального поверху не впливає на законність прийнятого ним рішення, оскільки позивач не забезпечив здійснення авторського нагляду за будівництвом. Усі виявлені ним порушення та невідповідності проекту не були внесені до журналу здійснення авторського нагляду. Просить відмовити у задоволенні позову за його необґрунтованістю.

Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши подані суду докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 9 КпАП України визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КпАП України завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення, з-поміж іншого, є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

При накладенні стягнення за скоєне адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі (ч. 2 ст. 33 КпАП).

Порядок розгляду справ про адміністративне правопорушення регламентований главою 22 КпАП.

За приписами ст. 278 КпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол (у випадку його складання) та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно із ст. 279 КпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу (ч. 1 ст. 279).

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання (ч. 2 ст. 279).

За змістом ст. 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право, зокрема, - знайомитися з матеріалами справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Нормами ст. 280 КпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема, - чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що постановою відповідача серії № 116 від 17.05.2017 року за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення № 258 від 05.05.2017 року на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в доход держави за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96-1 КпАП України.

Як вбачається з постанови №116, підставою ля прийняття такого рішення стало виявлене під час перевірки порушення п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури», яке виразилося в невнесенні до журналу авторського нагляду виявлених під час перевірки порушень: висота підвалу 3,0м, фактично згідно вимірів з використанням лазерного далекоміра BOSCH DLE 70 складає 2,84м, не облаштовано дверні пройоми запасних евакуаційних виходів (2-й, мансарда) з поверхів будівлі (південна сторона), не облаштовано віконний пройом на другому поверсі фасадної частини будівлі, не облаштовано віконний пройом з північної сторони будівлі першого поверху.

Відповідно до протоколу №258 від 05.05.2017 року відповідачем виявлене правопорушення допущене позивачем, який є проектувальником та здійснює авторський нагляд за об'єктом: «Реконструкція вагової під магазин «Промислові товари» по вул. Л. Українки, 2б, м. Кролевець, Сумська область» не забезпечив здійснення авторського нагляду на протязі будівництва, а саме в порушення вимог робочого проекту конструкції бетонні, архітектурно-будівельні рішення, конструкції металеві, стадії РП: загальна пояснювальна записка, генеральний план у якому висота підвалу 3,0м, фактично згідно вимірів з використанням лазерного далекоміра BOSCH DLE 70 складає 2,84м, не облаштовано дверні пройоми запасних евакуаційних виходів (2-й, мансарда) з поверхів будівлі (південна сторона), не облаштовано віконний пройом на другому поверсі фасадної частини будівлі, не облаштовано віконний пройом з північної сторони будівлі першого поверху, чим порушено п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури».

Статтею 96-1 КпАП України визначена відповідальність за порушення законодавства під час планування і забудови територій. Частиною 6 цієї статі визначена адміністративна відповідність за здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства.

Пунктом 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури» визначено, що авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

З огляду на наведене в даному випадку об'єктивна сторона правопорушення визначеного ч. 6 ст. 96-1 КпАП України, а також порушення вимог п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури» полягає у порушенні певних правил, що визначені спеціальним законом чи договором.

Пунктом 24 постанови № 14 Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП, а ст..283 КУпАП передбачено, що постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до чинного законодавства протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і основним джерелом доказів у справі, оскільки саме в ньому повинні міститися повні й точні відомості про вчинене правопорушення, його кваліфікацію, дані про потерпілих, якщо вони є, а у протоколі про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 6 ст. 96-1 КпАП України, також мають бути обов'язково зазначені і об'єкт правопорушення, які дії є незаконними і яку статтю спеціального закону вони порушують, але вказані вимоги закону відповідачем при складенні протоколу про адміністративне правопорушення не були виконані.

Так, у складеному протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено статтю спеціального закону, яку було порушено позивачем, тобто не зазначені обставини, які необхідні для повного і всебічного розгляду даної справи.

Посилання у протоколі на порушення позивачем п. 2 «Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури» не заслуговує на увагу, оскільки п. 2 не містить посилання на необхідність ведення журналів та внесення до них будь-яких відомостей. А саме в цьому, відповідно до протоколу, й полягає правопорушення вчинення позивачем з точки зору відповідача.

З огляду на наведене у постанові про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 6 ст. 96-1 КпАП України, також мають бути обов'язково зазначені і об'єкт правопорушення, які дії є незаконними і яку статтю спеціального закону вони порушують.

Однак вказані вимоги відповідачем дотримані не були та в оспорюваній постанові також не зазначено, які саме порушення закону та якого саме закону допущені позивачем при здійсненні авторського нагляду здійснення авторського нагляду.

Наведене свідчить, що оспорюване рішення прийняте відповідачем на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, який складений без дотримання вимог закону.

Частиною 2 ст. 71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В той же час, відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження факту дотримання ним закону під час прийняття оспорюваного рішення.

Посилання відповідача на те, що позивачем були допущені порушення здійснення авторського нагляду на об'єктом будівництва, а незначні недоліки, зокрема щодо обміру висоти приміщення та посилання на п. 2 Порядку, не є підставою для скасування його рішення, не заслуговують на увагу.

Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Як встановлено під час судового розгляду, оскаржувана постанова прийнята на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, якій складено з порушенням вимог закону.

Суд зазначає, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпція, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.

КпАП України закріплено низку гарантій забезпечення прав суб'єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Суд вважає, що встановлені судом обставини є свідченням того, що оскаржуване рішення відповідача не відповідає критеріям, встановленим п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України, оскільки відповідачем не надано суду безспірних доказів, які б свідчили про те, що під час провадження у справі про притягнення позивача до адміністративної відповідальності ним виконані вимоги закону, у зв'язку з чим приходить до висновку, що оскаржувана постанова відповідачем прийнята не в спосіб, який передбачений нормами КпАП України, та без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що є підставою для її скасування.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 71, 72, 94, 160-163, 171-2 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати як незаконну постанову № 116 від 17 травня 2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 96-1 КпАП України.

Постанову суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного адміністративного суду через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі скарги в десятиденний строк з дня отримання її повного тексту.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст постанови виготовлено 13 листопада 2017 року. Суддя