Справа № 819/560/17
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2017 рокуЛьвів№ 876/8189/17

Львівський апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.,

суддів Довгополова О.М., Пліша М.А.,

з участю секретаря судового засідання Гнідець Р.І.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 червня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В :

03 квітня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: а) визнати протиправним та скасувати рішення №1 Управління державної архітектурно- будівельної інспекції у Тернопільській області від 20.01.2017 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки за №38 від 15 серпня 2016 року;

б) зобов'язати Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області прийняти та зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1

Постановою від 22 червня 2017 року Тернопільський окружний адміністративний суд відмовив у задоволенні позову в повному обсязі.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що постанова винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку щодо відсутності можливості встановлення факту реконструкції існуючої будівлі. При цьому суд не звернув належної уваги на викопіровки із генплану від 14.09.1992 року та від 23.12.1993 року, на яких зазначено як виглядала будівля-сарай до реконструкції.

Також суд залишив поза увагою покази допитаного в судовому засіданні свідка ОСОБА_3, який вказав, що виданий ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 15.08.2016 № 38 відповідає вимогам чинного законодавства. Також свідок пояснив, що реконструкція господарської споруди, яка побудована, здана у експлуатацію за раніше чинними нормами, допускається за умови збереження існуючих відстаней між будівлями. Дана будівля була довжиною 9 м., а після реконструкції довжина будівлі-сараю зменшилася на 2 м. Оскільки у даному випадку забудова земельної ділянки полягає у реконструкції існуючої будівлі, а не у будівництві нової будівлі, то норми щодо відстані до межі земельної ділянки не застосовуються.

З наведених підстав позивач просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Позивач та його представник в судовому засіданні апеляційного суду підтримали вимоги апеляційної скарги та просять їх задовольнити в повному обсязі з наведених у скарзі підстав.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, що в силу приписів ч.4 ст. 196 КАС України не перешкоджає судовому розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга належить до задоволення частково з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 є власником будинку та земельної ділянки площею 0,0152 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) на АДРЕСА_1 що підтверджується договором купівлі-продажу від 23 грудня 1989 року.

З метою проведення реконструкції господарської будівлі-сараю за вказаною адресою позивач звернувся до відділу містобудування, архітектури та капітального будівництва Чортківської міської ради для виготовлення будівельного паспорта.

15.08.2016 позивач отримав будівельний паспорт на реконструкцію господарської будівлі-сараю під господарську будівлю на АДРЕСА_1.

В порядку архітектурно-будівельного нагляду на підставі доповідної записки №СЛ23-11-16-116 від 21.11.2016 та керуючись Порядком здійснення Державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 № 698, головний інспектор будівельного нагляду ОСОБА_4 з 17.01.2017 по 20.01.2017 провів позапланову перевірку відділу містобудування, архітектури та капітального будівництва Чортківської міської ради щодо правомірності видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 15.08.2016 № 38.

В акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.01.2016 інспектор зазначив, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки № 38 від 15.08.2016 на об'єкт ,,Реконструкція господарської будівлі - сараю під господарську будівлю на АДРЕСА_1 виданий з порушенням відстаней до меж земельної ділянки, а саме: господарську будівлю запроектовано на відстані 0,1м-0,15м до межі земельної ділянки, чим порушено п. 3.25*; ДБН 360-92** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень. На схемі забудови земельної ділянки не вказано мінімальні відстані від об'єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж, чим порушено додаток 3 п. 2.9, п.2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103.

На підставі висновків акта перевірки від 20.01.2016 головний інспектор будівельного нагляду ОСОБА_4 прийняв Рішення №1 від 20.01.2017 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки №38 від 15.09.2016.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржене рішення № 1 від 20.01.2017 про скасування дії будівельного паспорта є правомірним, оскільки під час його винесення відповідач дотримався вимог законодавства.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку апеляційного суду, не відповідають нормам матеріального права та є помилковими.

Так, частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, повноваження, права та обов'язки головних інспекторів будівельного нагляду врегульовані Законом України від 17 лютого 2011 року №3038-VI ,,Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. № 698 (далі - Порядок №698) .

Згідно з приписами пункту 6 частини 4 статті 41-1 Закону №3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об'єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону. Про скасування рішень, прийнятих об'єктами нагляду, головний інспектор будівельного нагляду повідомляє голову відповідного органу місцевого самоврядування для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності винної особи.

Пунктом 3 Порядку №698 визначено, що основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України ,,Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України ,,Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених Законом України ,,Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Виходячи з наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що у разі виявлення порушень вимог законодавства головні інспектори будівельного нагляду наділені повноваженнями щодо скасування чи зупинення дії виключно рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об'єктами нагляду.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 27 Закону №3038-VI надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

На виконання вимог ч.4 ст. 27 Закону №3038-VI наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 5 липня 2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Відповідно до п.2.1 цього Порядку, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входить заява на видачу будівельного паспорту зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у томі числі автономного, що плануються до застосування, тощо), проект будівництва (за наявності), засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із п.2.9 Порядку № 103 до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2. цього розділу, схема забудови земельної ділянки,наведена у додатку 3 до цього Порядку, пам'ятка замовнику індивідуального будівництва. Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури та реєструється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у журналі реєстрації будівельних паспортів (п.2.12, та п. 2.14 Порядку).

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: - заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- примірник будівельного паспорта замовника; - ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об'єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже, інших підстав для внесення змін до будівельного паспорта чинним законодавством не передбачено.

Відповідно до змісту Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року №103, уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб'єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорту, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (в тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Крім того, нормами Закону України від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР ,,Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року №439/2011 не передбачений такий вид санкції або відповідальності суб'єктів містобудування, як скасування дії будівельного паспорта.

Підсумовуючи наведені обставини, колегія суддів дійшла переконання, що будівельний паспорт не є рішенням в розумінні приписів зазначених нормативно-правових актів, а тому скасовуючи дію будівельного паспорта, відповідач вийшов за межі своїх повноважень та допустив порушення вимог законодавства, здійснивши не передбачені законодавством дії.

Суд першої інстанції на вказані обставини не звернув належної уваги, а тому дійшов помилкового висновку щодо правомірності дій відповідача під час прийняття рішення про скасування дії будівельного паспорта.

Статтею 159 КАС України визначено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

В силу приписів п. 4 ч.1 ст. 202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є, зокрема, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Оскільки суд першої інстанції, вирішуючи питання щодо правомірності оскарженого рішення відповідача, допустився помилки в частині застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення цього питання, колегія суддів визнає правильним скасувати постанову суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних щодо скасування рішення №1 від 20.01.2017 року та прийняти в цій частині позовних вимог нову постанову про їх задоволення.

Разом з тим, апеляційний суд погоджується з висновками суджу першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання відповідача прийняти та зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 оскільки позивач не надав доказів відмови у проведенні таких дій.

Крім того,в письмових запереченнях проти позову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області вказало, що подане ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт на АДРЕСА_1 зареєстроване 29.11.2016 року за № ТП86, що свідчить про відсутність спору з цього питання.

Керуючись ч.3 ст. 160, ст. 195, ст. 196, п. 3 ч. 1 ст.198, п.4 ч.1 ст. 202, ст. ст. 205, 207, 254 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 22 червня 2017 року у справі № 819/560/17 в частині відмови у задоволенні позову щодо визнання протиправним та скасування рішення №1 Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області від 20.01.2017 року - скасувати та прийняти в цій частині нову постанову.

Визнати протиправним та скасувати рішення №1 Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області від 20.01.2017 року про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки №38 від 15 серпня 2016 року.

В решті постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили рішенням суду апеляційної інстанції шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, а в разі складення постанови в повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України - з дня складення постанови в повному обсязі.

Головуючий суддя В.В. Святецький

Судді О.М. Довгополов

М.А. Пліш

Постанова в повному обсязі складена 06 листопада 2017 року.