Справа № 820/4053/17
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2017-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

820/4053/17

ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"07" листопада 2017 р. № 820/4053/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Попова А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "МКО АГРОСЕРВІС"

до

Головного управління ДФС у Харківській області

про

визнання протиправним та скасування наказу ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «МКО АГРОСЕРВІС», звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Харківській області, в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДФС у Харківській області №4623 від 05.09.2017 року про призначення позапланової перевірки ТОВ «МКО АГРОСЕРВІС».

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, надав заперечення на позов та вказав, що дії відповідають вимогам діючого законодавства, а Наказ від 05.09.2017 року за № 4623 є законним та правомірним.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.

Про зазначене вказують дані:єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН);податкової декларації з податку на додану вартість за вересень - жовтень 2015 року ТОВ «Спек-Трейд»;розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Додаток 5) за вересень - жовтень 2015 року ТОВ «Спек-Трейд»;протокол допиту свідка «Рукавіциної Таісії Михайлівни» від 26.04.2016р. щодо ТОВ «Спектр-Трейд» (39877232);податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2014р., лютий, вересень-листопад 2015 років ТОВ «Бонасент-Агро»;розшифровки податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів. (Додаток 5) за грудень 2014, лютий, вересень-листопад 2015 років ТОВ «Бонасент-Агро»;протокол допиту свідка «Єрмашева Сергія Миколайовича» від 07.04.2016р. щодо ТОВ «Бонасент-Агро»(39877164).

Відповідно вищенаведеної інформації фахівцями ДФС з'ясовано документальне оформлення господарських операцій за відсутністю факту їх реального здійснення, оскільки відсутнє реальне (законне) джерело походження (введення в обіг при первинному продажі) ідентифікованого товару (відсутнє дійсне формування цього активу), відтак неможливий його рух за ланцюгом всіх платників податків, які брали участь у здійсненні взаємопов'язаних нереальних господарських операцій.

Також, було зроблено висновок про проведення транзитних фінансових потоків, спрямованих на здійснення операцій з надання податкової вигоди з метою штучного формування податкового кредиту, а операції не мають реального товарного характеру.

В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що таке опрацювання податкової інформації здійснювалося на підставі Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів Державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затверджених наказом ДФС від 31.07.2014 №22. Відповідно до пп.2.1.1. п.2.1 Методрекомендацій доперевірочний аналіз є невід'ємною частиною процесу підготовки до проведення документальних перевірок дотримання податкового, валютного та іншого законодавства та фактичних перевірок і здійснення на підставі інформації, отриманої від відповідних підрозділів, а також іншої наявної в органів Державної фіскальної служби інформації щодо платника податків, отриманої як з внутрішніх, так і зовнішніх джерел. При організації документальних перевірок доперевірочний аналіз здійснюється з опрацюванням: а) інформації інформаційно-аналітичних систем органів державної фіскальної служби всіх рівнів, що дозволяє виявити ризики у діяльності платників податків; б) показників фінансової (за наявності) та податкової звітності (при виявленні розбіжностей аналізуються їх причини); в) інформації про пов'язаних осіб; г) інформації, отриманої з НКЦПФР, про укладені угоди з цінними паперами; д) інформації, отриманої від інших підрозділів; е) інформації щодо проведених операцій з нерезидентами; є) інформації з відповідних джерел (ЗМІ, Інтернету тощо); ж) інформації щодо взаємовідносин з будь-якими контрагентами; з) інформації щодо застосування платником податків схем ухилення від оподаткування або схем мінімізації (за наявності); іншої інформації щодо платника податків, яка може бути використана при проведенні доперевірочного аналізу, з метою визначення можливих ризиків порушень платником податків чинного законодавства та питань, що підлягають першочерговій перевірці

Матеріалами справи підтверджено, що на адресу ТОВ «МКО АГРОСЕРВЇС» було направлено листи про надання інформації (пояснень та їх документального підтвердження) №5072/10/20-40-14-21-16 від 13.05.2017р., 7705/10/20-40-14-21-16 від 22.06.2017 р. Але, як встановлено судом, підприємство «МКО АГРОСЕРВЇС» не надало у запитуваному обсязі пояснень та їх документального підтвердження на обов'язковий письмові запити.

Замість пояснень та їх документальних підтверджень, позивачем було надано відповідь, в якій вказано, що 24.06.2016 року на адресу ТОВ «МКО Агросерсів» вже було направлено запит Київської ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області №7577/10/20-31-14-02/к, на який надано ґрунтовну відповідь із наданням відповідних документів за №22-07 від 22.07.2016 року.

На підставі викладених обставин було видано наказ про проведення перевірки № 4623 від 05.09.2017 р.

Суд зазначає, що посадові особи контролюючих органів, згідно приписів ст. 21 Податкового кодексу України, зобов'язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Крім цього, суд вказує, що згідно з п.п. 78.1.12. п. 78.1. ст. 78, органом державної податкової служби вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб органу державної податкової служби нижчого рівня здійснено перевірку документів обов'язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з'ясування під час перевірки питань, що повинні бути з'ясовані під час перевірки для винесення об'єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби. Рішення про проведення документальної позапланової перевірки в цьому випадку приймається органом державної податкової служби вищого рівня лише у тому разі, коли стосовно посадових осіб органу державної податкової служби нижчого рівня, які проводили документальну перевірку зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або порушено кримінальну справу.

Суд відзначає, що спосіб дій органів державної податкової служби України при реалізації владної управлінської функції - контролю за правильністю та повнотою справляння податкових зобов’язань (станом на момент виникнення спірних правовідносин) був визначений Податковим кодексом України.

Так, відповідно до пп. 20.1.4 Податкового кодексу України, органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 78.4 ст. 78 Податкового кодексу України визначено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник органу державної податкової служби приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Відповідно до п.п.78.1.1 п.78.1. ст.78 ПК України, документальна позапланова виїзна перевірка здійснюється, зокрема, якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обовязковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 10 робочих днів з дня отримання запиту.

Згідно п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити:підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує;перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати;печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

для визначення рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок та в інших випадках, передбачених статтею 39 цього Кодексу;виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов»язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;у разі проведення зустрічної звірки;в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Запит вважається врученим, якщо його надіслано поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою або надано під розписку платнику податків або іншому суб'єкту інформаційних відносин або його посадовій особі.

Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом). У разі коли запит складено з порушенням вимог, викладених в абзацах першому та другому цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

Відповідно до норм п.п.78.1.4 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України не надання пояснень та їх документальних підтверджень є підставою для проведення документальної позапланової перевірки платника податків.

В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що при виході на перевірку 06.09.2017 р. перевіряючим особам було відмовлено в допущенні до перевірки, посадовими особами контролюючого органу було складено акти № 2605/20-40-14-05-19/39268798, № 2604/20-40-14-05-19/39268798 про відмову у допуску посадових осіб до проведення документальної позапланової виїзної перевірки.

Таким чином, у контролюючого органу виникає обов'язок ініціювати проведення документальної позапланової перевірки та вжити всіх заходів для її проведення (відповідно до п. 78.1.11 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України). Податковий орган при здійсненні своїх функцій діє виключно у межах своїх повноважень та в рамках положень чинного законодавства, не маючи право як вийти за їх межі, так і не вчинити дії прямо передбачені Податковим кодексом України. Тому, на думку суду, у фахівців ДФС були підстави для проведення перевірки, що робить наказ від 08.06.2017 року № 2400 цілком правомірним.

Отже, беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що дії податкового органу щодо призначення перевірки підприємства – позивача є правомірними та такими, що жодним чином не порушують норми діючого законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб’єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Вирішуючи спір, суд бере до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Відповідачем надано суду докази правомірності своїх дій.

Таким чином, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є документально та нормативно не обґрунтованими, не законними, не правомірними, а тому не підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 86, ч.1 ст.158, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України Харківський окружний адміністративний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "МКО АГРОСЕРВІС" до Головного управління ДФС у Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу – відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення та з дня отримання копії постанови, у разі проголошення постанови суду, яка містить вступну та резолютивну частини, а також прийняття постанови у письмовому провадженні.

Якщо суб’єкта владних повноважень, у випадках та порядку, передбаченому частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п’ятиденного строку з моменту отримання суб’єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Повний текст постанови виготовлено 08 листопада 2017 року.

Суддя Спірідонов М.О.