Справа № 821/1048/17
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2017-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1048/17
10:29

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Хом'якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участю представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом приватного підприємця ОСОБА_4 до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення - рішення,

встановив:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_4 (позивач) звернувся до адміністративного суду з позовом , в якому просить визнати нечинним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління державної фіскальної служби у Херсонській області № від 29.06.2017 про застосування 5264 грн. 99 коп. штрафу за порушення п. 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України на підставі п. 120-2.1 ст. 120-2 ПКУ. Позовні вимоги мотивовані тим, що фіскальною службою була проведена камеральна перевірка даних Єдиного реєстру акцизних накладних, за результатами якої складено акт № 043/21-22-40-03/НОМЕР_2 від 31.05.17. Згідно з актом перевірки виявлено порушення платником акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних за квітень-травень 2016 року в Єдиному реєстру акцизних накладних. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що намагався своєчасно зареєструвати акцизні накладні, але відповідач відмовляв в такій реєстрації з посиланням на відсутність обсягів пального для реалізації. Відповідачем безпідставно не було взято до уваги акт інвентаризації залишку пального від 15.03.2016 (інвентаризацію проведено з урахуванням вимог чинного законодавства станом на 01.03.2016), і через несвоєчасне внесення відомостей акту інвентаризації до Єдиного реєстру акцизних накладних позивач був позбавлений можливості реєструвати акцизні накладні, оскільки завантаження до Системи електронного адміністрування реалізації пального (далі - СЕАРП) залишків було здійснено відповідачем після проведення перевірки, тобто 25.05.2016, що позбавило позивача з вини податкового органу реєструвати акцизні накладні в належний термін. Позивач зазначив, що положеннями Порядку електронного адміністрування реалізації пального, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 року № 113, акти проведення інвентаризації обсягів залишку пального можуть бути перевірені контролюючим органом, тобто наявний обов'язок у податкового органу завантажити дані вказаних актів інвентаризації, а потім вже при необхідності перевірити вказані показники за необхідністю. Крім того, позивач вказує на неможливість здійснення камеральної перевірки з питання реєстрації акцизних накладних, тому прийняте за висновками незаконної перевірки податкове повідомлення-рішення № від 29.06.2017 є протиправним та підлягає скасуванню.

Представники позивача прибули в судове засідання, просять задовольнити позов.

Головне управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (відповідач) заперечує проти позову, просить відмовити в його задоволенні. Вважає, що при камеральній перевірці позивача було виявлено порушення термінів реєстрації акцизних накладних в реєстрі акцизних накладних у період квітень-травень 2016 року. Відповідач не вбачає порушення прав та інтересів позивача у тому, що обсяг пального станом на 01.03.2016 в системі ЄРАН контролюючим органом збільшено не було, а відбулось лише після проведення відповідної перевірки, висновками якої підтверджено залишки пального, зазначені ФОП ОСОБА_4 в акті інвентаризації від 15.03.2016 № .

Представник відповідача у судовому засіданні заперечує проти позову, просить відмовити у його задоволенні, посилаючись на наведені у письмових запереченнях на позов обставини.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

На підставі пп. 20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу та у порядку пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 та ст.76 Податкового кодексу 31.05.2017 головними державними ревізорами-інспекторами ГУ ДФС у Херсонській області проведена камеральна перевірка ФОП ОСОБА_4 з питань порушення порядку реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до таких акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних за період квітень-травень 2016 року. За результатами фактичної перевірки складений акт від 31.05.2017 №043/21-22-40-03/НОМЕР_2, у висновках якого визначено, що перевіркою підтверджено порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних , а саме:

№ 53 від 13.04.2015, № 42 від 01.04.2016, № 49 від 08.04.2016, № 46 від 04.04.2016, № 44 від 02.04.2016, № 52 від 12.04.2016 № 43 від 01.04.2016, № 45 від 03.04.2016, № 50 від 10.04.2016, № 48 від 06.04.2016, № 47 від 05.04.2016, № 51 від 11.04.2016, № 68 від 01.04.2016. № 74 від 09.04.2016, № 95 від 21.04.2016, № 69 від 02.04.2016, № 75 від 09.04.2016, № 87 від 13.04.2016, № 91 від 15.04.2016, № 106 від 30.04.2016, № 112 від 27.04.2016, № 114 від 05.05.2016, № 73 від 21.04.2016, № 83 від 05.04.2016, № 76 від 07.04.2016, № 84 від 05.04.2016, № 78 від 01.04.2016, № 89 від 14.04.2016, № 113 від 05.05.2016, № 115 від 05.05.2016, № 67 від 01.04.2017, № 81 від 03.04.2016, № 108 від 05.05.2016, № 82 від 04.04.2016, № 107 від 30.04.2016, № 98 від 25.04.2016, № 79 від 01.04.2016, № 103 від 27.04.2016, № 97 від 24.04.2016, № 111 від 27.04.2016, № 100 від 25.04.2016, № 94 від 19.04.2016, № 109 від 25.04.2016, № 88 від 14.04.2016, № 99 від 22.04.2016, № 92 від 16.04.2016, № 93 від 7.04.2016, № 104 від 28.04.2016, № 90 від 15.04.2016, № 105 від 30.04.2016, № 110 від 26.04.2016, № 116 від 06.05.2016, № 80 від 02.04.2016, № 86 від 11.04.2016, № 101 від 25.04.2016, № 85 від 05.04.2016, № 102 від 27.04.2016.

Акт перевірки підписаний позивачем із запереченням, в якому викладено той факт, що акцизні накладні направлялись своєчасно , але позивач постійно отримував відмову від реєстрації накладних, через порушення вимог щодо наявності обсягу пального, обчисленого відповідно до пункту 232.3 статті 232 Податкового кодексу України (після завершення перехідного періоду); в свою чергу обсяг пального був штучно занижений через несвоєчасну реєстрацію акта інвентаризації від 15.03.2016. Дані акту інвентаризації проведені лише 25.05.2016.

Заперечення були розглянуті відповідачем , листом ГУ ДФС у Херсонській області 27.06.2017 № 2402/10/21-22-40-31 повідомлено, що дані акту інвентаризації обсягів залишку пального можуть бути перевірені контролюючим органом протягом шести календарних місяців з дня його подання. Термін внесення до системи електронного адміністрування реалізації пального даних про обсяги залишку пального , зазначених у поданому до контролюючого органу акті інвентаризації обсягів залишку пального, не визначено.

На підставі висновків, викладених в акті перевірки, ГУ ДФС у Херсонській області винесено податкове повідомлення - рішення від № від 29.06.2017, яким до позивача застосовані штрафні (фінансові) санкції за платежем : "Пальне" 14021900 у розмірі 5264 грн. 99 коп.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням № від 29.06.2017, позивач звернувся до суду.

Перевіряючи правомірність прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, суд виходить із наступного.

Статтею 67 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з п.п. 14.1.60-1 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, Єдиний реєстр акцизних накладних - реєстр відомостей щодо акцизних накладних, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками акцизного податку електронними документами.

У відповідності до п. 231.1 ст. 231 Податкового кодексу України платник податку при реалізації пального зобов'язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального та зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Акцизна накладна складається платником податку в день реалізації пального при кожній повній або частковій операції з реалізації пального.

Пунктом 231.5, 231.6 ст. 231 Податкового кодексу України встановлено, що при реалізації пального особа, яка реалізує пальне, зобов'язана в установлені терміни скласти акцизну накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних, така реєстрація вважається наданням акцизної накладної отримувачу пального. Акцизні накладні, які не надаються отримувачу пального, та акцизні накладні/розрахунки коригування, складені за операціями з реалізації пального суб'єктам господарювання та фізичним особам, які не є платниками акцизного податку, також підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі акцизних накладних. Реєстрація акцизних накладних та/або розрахунків коригування у Єдиному реєстрі акцизних накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання. Підтвердженням особі, що реалізує пальне, про прийняття її акцизної накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру акцизних накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання акцизної накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані акцизні накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 231.1 цієї статті, протягом операційного дня отримувачу пального/особі, яка реалізує пальне, надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, такі акцизна накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Платник податку має право зареєструвати акцизну накладну та/або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, в якій загальний обсяг реалізованого пального не перевищує обсяг, обчислений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу.

Пунктом 8 Порядку ведення Єдиного реєстру акцизних накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 №114, визначено, що з метою підтвердження прийняття для реєстрації в Реєстрі акцизної накладної/розрахунку коригування платникові акцизного податку, який здійснює реєстрацію, надсилається квитанція в електронному вигляді, в якій зазначаються реквізити такого документа, відповідність електронного документа вставленому формату (стандарту), результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про платника акцизного податку, який реалізує пальне, дата і час прийняття, реєстраційний номер. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня за допомогою засобів телекомунікаційних систем платникові акцизного податку, який здійснює реєстрацію акцизної накладної/розрахунку коригування. Електронний примірник квитанції зберігається у ДФС.

Також положеннями Порядку ведення Єдиного реєстру акцизних накладних визначено, що причини неприйняття акцизної накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі є: 1) наявність помилок, допущених під час складання акцизної накладної/розрахунку коригування; 2) відсутність у Реєстрі відомостей, що містяться в акцизній накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації акцизної накладної/розрахунку коригування з такими самими реквізитами; 4) порушення вимог щодо наявності обсягу пального, обчисленого відповідно до пункту 232.3 статті 232 Податкового кодексу України (після завершення перехідного періоду); 5) порушення вимог, установлених пунктом 231.1 статті 231 Податкового кодексу України. Квитанція про неприйняття акцизної накладної/розрахунку коригування із зазначенням причини, на яку накладається електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки ДФС, надсилається протягом операційного дня платникові акцизного податку за допомогою засобів телекомунікаційних систем (п.9 Порядку). Датою та часом надання акцизної накладної/розрахунку коригування до ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття (п.10 Порядку).

Якщо обсяг, визначений відповідно до пункту 232.3 статті 232 цього Кодексу, є меншим за обсяг пального в акцизній накладній та/або розрахунку коригування, які платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі акцизних накладних, то платник податку зобов'язаний перерахувати до бюджету суму коштів у розмірі акцизного податку за відповідний обсяг реалізованого пального, самостійно розрахованого за ставками, передбаченими підпунктом 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу, та зареєструвати заявку на поповнення обсягу залишку пального в системі електронного адміністрування реалізації пального.

Відповідно до п. 232.1 ст. 232 Податкового кодексу України облік обсягів пального в системі електронного адміністрування реалізації пального ведеться за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Ведення обліку обсягів пального у системі електронного адміністрування реалізації пального здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно п. 1 Порядку електронного адміністрування реалізації пального, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 року № 113, Система електронного адміністрування реалізації пального (далі - СЕАРП) запроваджується з 1 березня 2016 року. Протягом 20 календарних днів починаючи з 01.03.2016 платник податку зобов'язаний подати до контролюючого органу акт проведення інвентаризації обсягів залишку пального станом на початок дня 01.03.2016 із зазначенням адрес об'єктів, на яких зберігаються відповідні обсяги залишків пального, перелік резервуарів, у яких зберігаються обсяги залишку пального, з їх технічними параметрами (фізична місткість, що відповідає технічним паспортам), правовстановлюючі документи на відповідні об'єкти та документи, що засвідчують правові підстави експлуатації таких об'єктів. Форма акта проведення інвентаризації затверджується наказом Мінфіну. Дані акта проведення інвентаризації обсягів залишку пального можуть бути перевірені контролюючим органом у встановленому порядку протягом шести календарних місяців із дати його подання.

Відповідно до пункту 27 Порядку № 113 ДФС веде автоматичний облік за допомогою СЕАРП у розрізі платників податку обсягів залишків пального, на які платники податку мають право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних у розрізі кодів згідно з УКТЗЕД. ДФС в СЕАРП автоматично відкриває платникам податку облікові картки, в яких автоматично обліковуються, зокрема, обсяги залишків пального за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, в межах яких платники податку мають право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних (пункт 29 цього Порядку). Зазначені в акті інвентаризації обсяги залишку пального у розрізі кодів згідно з УКТЗЕД одноразово збільшують показник (ZАНакл) за відповідними кодами згідно з УКТЗЕД як обсяг, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних (пункт 31 Порядку електронного адміністрування реалізації пального).

Окрім того, пунктом 9 підрозділу 5 розділу ХХ Податкового кодексу України (далі - у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що протягом 20 календарних днів, починаючи з 1 березня 2016 року, платник податку зобов'язаний подати контролюючому органу акт проведення інвентаризації обсягів залишку пального станом на початок дня 1 березня 2016 року із зазначенням адрес об'єктів, на яких зберігаються відповідні обсяги залишків пального, перелік резервуарів, в яких зберігаються обсяги залишку пального, їх технічних параметрів (фізична місткість, що відповідає технічним паспортам), правовстановлюючих документів на відповідні об'єкти та документів, що засвідчують правові підстави експлуатації таких об'єктів. Зазначені у такому акті інвентаризації обсяги залишку пального контролюючий орган враховує у формулі, визначеній пунктом 232.3. статті 232 цього Кодексу, як обсяг, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування в системі електронного адміністрування реалізації пального. Форма акта проведення інвентаризації затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Дані акта проведення інвентаризації обсягів залишку пального можуть бути перевірені контролюючим органом у встановленому порядку протягом шести календарних місяців із дня його подання. При встановленні за результатами перевірки невідповідності обсягів пального, зазначених у акті інвентаризації, фактичним даним та/або даним бухгалтерського обліку підприємства контролюючий орган здійснює відповідні коригування в Єдиному реєстрі електронних акцизних накладних на підставі даних акта перевірки.

Приписами п. 33 Порядку №113 передбачено, що сума залишків акцизного податку, в межах якої платник податку має право на реєстрацію заявки на поповнення обсягів залишку пального (УЗап), обчислюється як загальна сума поповнення платником з поточного рахунка його електронного рахунка (УПопрах) за вирахуванням загальної суми акцизного податку, що міститься в зареєстрованих в СЕАРП заявках на поповнення обсягів залишку пального (УАп) з урахуванням коригувань до цих заявок такого платника. Такі суми обчислюються наростаючим підсумком починаючи з 1 березня 2016 р. Перерахунок показників (УЗап, УПопрах, УАп) здійснюється протягом операційного дня, що настає за днем отримання ДФС документів, на підставі яких проводиться розрахунок.

Як вбачається з матеріалів справи, ФОП ОСОБА_4 направлено шляхом електронного зв'язку до податкового органу акт інвентаризації обсягів залишку пального станом на початок дня 01.03.2016 , що підтверджується квитанцією №2 від 15.03.2016. Факт отримання акту інвентаризації відповідачем не заперечується.

Як вбачається з акту Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області перевірки акту інвентаризації обсягів залишку пального від 08.04.2016 № 000004/21-03-40/НОМЕР_2, податковим органом підтверджено фактичні залишки нафтопродуктів в місцях зберігання, а також обсяги палива станом на 01.03.2016, які були зафіксовані актом інвентаризації від 15.03.2016 № . Перевіркою встановлено обсяги залишку пального за кодом УКТ ЗЕД - 5432 л, за кодом - 6641,17 л, за кодом - 39928л.

В ході судового розгляду судом встановлено, що інформація щодо обсягу пального, зазначеного в акті інвентаризації пального від 15.03.2016 , була включена до Системи електронного адміністрування реалізації пального як обсяг пального, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні/розрахунки коригування до акцизних накладних, лише 25.05.2016.

Отже, позивачем було виконано вимоги Податкового кодексу України та Порядку №113 у частині надіслання контролюючому органу, у межах двадцятиденного строку, засобами електронного зв'язку акту проведення інвентаризації обсягів залишку пального станом на початок дня 1 березня 2016 року, тому визначений обсяг залишку пального мав бути врахований у формулі, визначеній пунктом 232.3 статті 232 Податкового кодексу України, як обсяг, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні та/або розрахунки коригування в системі електронного адміністрування реалізації пального.

В судовому засіданні представник відповідача пояснив, що відсутність показників обсягу пального в базі даних згідно акту інвентаризації, який податковим органом отримано від підприємства 15.03.2016, пов'язано з тим, що податковий орган має право протягом 6 місяців перевірити визначені в акті інвентаризації показники обсягу пального, тому вказані показники були внесені після фактичної перевірки позивача та підтвердження показників.

При цьому, як встановлено з пояснень представників позивача, наданих в судовому засіданні, несвоєчасна реєстрація акцизних накладних виникла не з вини платника податків, а у зв'язку із несвоєчасною реєстрацією ДФС України в Системі електронного адміністрування реалізації пального залишків пального ФОП ОСОБА_5, придбаних до 01.03.2016 року.

Система електронного адміністрування реалізації пального забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД: обсягів пального, що містяться у виданих та отриманих акцизних накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних;

обсягів пального, виробленого на митній території України або ввезеного на митну територію України, з яких сплачено акцизний податок;

обсягів пального, на які платники податку зареєстрували заявки на поповнення обсягів залишку пального за рахунок сплачених коштів в бюджет в системі електронного адміністрування реалізації пального;

сум сплаченого акцизного податку, за рахунок яких платники податку можуть зареєструвати заявки на поповнення обсягів залишку пального;

обсягу залишку пального, на який платники податку мають право зареєструвати акцизні накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

У відповідності до п. 120-2.1 ст. 120-2 Податкового кодексу України, порушення платниками акцизного податку граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних, встановлених статтею 231 цього Кодексу, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі:

2 відсотків від суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

10 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

20 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

30 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 90 календарних днів;

40 відсотків суми акцизного податку з відповідних обсягів пального, зазначених у таких акцизних накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 91 і більше календарних днів. .

Згідно п. 120-2.3 ст.120-2 ПК України, сума акцизного податку для цілей пунктів 120-2.1 і 120-2.2 цієї статті визначається за ставкою, що встановлена на дату реалізації пального, та курсом Національного банку України, що діє на перший день кварталу, в якому здійснюється реалізація пального.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідальність за бездіяльність можлива лише у тому випадку, якщо на суб'єкта покладався обов'язок діяти у певній ситуації у визначений спосіб.

Тому, на думку суду, для притягнення до відповідальності платника за пунктом 120-2.1 ст. 120-2 Податкового кодексу України необхідна наявність протиправної бездіяльності у вигляді утримання від вчинення дій направлених на реєстрацію податкових накладних.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано суду доказів своєчасного направлення до податкового органу для реєстрації акцизних накладних, які зазначені в акті камеральної перевірки, не надано й доказів відмови у прийняття акцизних накладних - квитанцій в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин. Також відсутні докази того, що всі вказані акцизні накладні не були прийняті ДФС України у зв'язку з не підтвердженням обсягу залишку пального позивача.

Представники позивача пояснили даний факт тим, що квитанції не зберігаються в електронному вигляді. В свою чергу, відповідач не виконав вимоги ухвали суду від 21.09.2017 та не надав суду відомостей про підстави не прийняття спірних акцизних накладних.

Разом з тим, позивач надав суду відомості щодо обсягу пального, на який платник має право зареєструвати акцизні накладні за період 26.04.2016 - 24.05.2016, які містять щоденні дані про обсяг пального в розрізі УКТЗЕД.

З урахуванням всіх наданих суду доказів, суд погоджується з доводами позивача , що в зв'язку з не відображенням в Єдиному реєстрі акцизних накладних ліміту пального ФОП ОСОБА_4 податковим органом, відповідно до акту інвентаризації від 15.03.2016, позивач був позбавлений можливості своєчасно зареєструвати деякі акцизні накладні, виписані контрагенту за період з 01.04.2016 по 25.05.2016.

При цьому, в ході судового розгляду встановлено, що акцизні накладні на продане пальне за кодом УКТЗЕД позивач мав можливість зареєструвати своєчасно, незважаючи на не відображення в ЄРАН 5432 л залишку товару станом на 01.03.2016, оскільки починаючи з 01.04.2016 ліміт обсягу пального дозволяв позивачу реєструвати податкові накладні на даний код товару.

При дослідженні фактів несвоєчасної реєстрації акцизних накладних за кодом товару , судом встановлено, що надані відповідачем витяги бази даних щодо акцизних накладних та лімітів обсягів пального свідчать про те, що ліміт обсягу пального мав від'ємний результат до 24.05.2016, що не дозволяло позивачу своєчасно зареєструвати акцизні накладні №№ 78-90, 95, 96, 98-99, 101-104, 107, 108, отже, факт невідображення в Реєстрі акцизних накладних 9130 л пального за цим кодом вплинув на право позивача щодо своєчасної реєстрації акцизних накладних.

Що стосується несвоєчасної реєстрації акцизних накладних за кодом товару за №№ 67-69, 73-76, 86-88,91-94, 97,100,109-116, то витяги бази даних щодо акцизних накладних та лімітів обсягів пального свідчать про те, що несвоєчасне відображення залишку дизпалива 39928 л в Єдиному реєстрі акцизних накладних також вплинуло на неможливість зареєструвати видані акцизні накладні. Акцизні накладні № 67-69 від 01-02.04.2016 позивач мав можливість зареєструвати не раніше 10.05.16, оскільки до цієї дати ліміт мав мінусове значення і тільки починаючи з 05.05.16 внаслідок отриманої акцизної накладної № 200 від 29.04.16 ліміт набув позитивного значення і позивач розпочав здійснювати необхідні дії для реєстрації вказаних акцизних накладних.

Доводи відповідача щодо права перевіряти підприємство протягом шести місяців з дня подання акту обсягу пального не означають його право протягом 6 місяців не відображати відомості акту інвентаризації в електронній базі даних. Так, згідно норм ПК України податковий орган може перевіряти залишки пального, але дана обставина не може впливати на своєчасність відображення цих залишків пального в електронній базі даних, до якої має доступ коригування стосовно залишку обсягу пального виключно контролюючий орган. Позивачем було вчасно подано акт інвентаризації від 15.03.2016 стосовно обсягу пального, який підтверджений податковим органом під час фактичної перевірки, тобто позивач мав право виписувати акцизні накладні, враховуючи дані акту інвентаризації від 15.03.2016, тому несвоєчасна реєстрація акцизних накладних код товару , відбулася не з вини підприємства, а в зв'язку із бездіяльністю податкового органу. Тобто, підприємець фізично не мав змоги у зв'язку із відсутністю в базі даних інформації, зазначеної в акті обсягів залишку пального станом на початок дня 01.03.2016, здійснити реєстрацію акцизних накладних у визначені ПК України строки.

Натомість, залишки пального позивача станом на 01.03.2016 були включені до СЕАРП та почали відображатись у Витягах лише з 25.05.16.

Судом встановлено, що реєстрація акцизних накладних у строки, передбачені пунктом 231.6. ст. 231 ПК України (не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання), не відбувалася з причин, що не залежать від позивача, а навпаки - через неврахування контролюючим органом обсягів залишку пального за актом інвентаризації обсягів залишку пального від 15.03.2016 станом на початок дня 01.03.2016 та несвоєчасного включення обсягів залишку пального до Системи електронного адміністрування реалізації пального як обсягу пального, на який платник податку має право зареєструвати акцизні накладні/розрахунки коригування до акцизних накладних.

Оскільки підставою для юридичної відповідальності є вчинення особою правопорушення, то в даному випадку суд вважає, що позивач не може бути притягнутий за порушення строків реєстрації акцизних накладних, яке сталося не з його вини.

Щодо твердження позивача, що своєчасність реєстрації податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01 січня 2017 року, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (в редакції чинній на момент проведення перевірки) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Так, в абз. 2 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Отже, враховуючи положення п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною перевіркою (у контексті спірних правовідносин) вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу на підставі даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, яка складається, зокрема, і з даних Єдиного реєстру податкових накладних, що свідчить про наявність законних підстав для проведення відповідачем камеральної перевірки щодо граничних термінів реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до акцизних накладних в ЄРАН, за результатами якої складений акт від 31.05.17 №043/21-22-40-03/НОМЕР_2.

З огляду на вищевикладене, оскільки дата реєстрації акцизних накладних та розрахунків коригування до акцизних накладних є складовою частиною даних Єдиного реєстру акцизних накладних, то питання своєчасності такої реєстрації може бути предметом камеральної перевірки, а тому доводи позивача не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Крім того, слід зазначити, що недодержання вимог правових норм, які регулюють порядок проведення перевірки та прийняття рішення, може бути підставою для визнання такого рішення недійсним лише у тому разі, коли відповідне порушення спричинило прийняття не правильного рішення. Якщо ж рішення в цілому узгоджується з вимогами чинного законодавства і прийняте відповідно до обставин, що склались, тобто є вірним по суті, то окремі порушення встановленої процедури проведення перевірки та прийняття рішення не можуть бути підставою для визнання його недійсним, якщо інше не передбачено чинним законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень, суди перевіряють, зокрема, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідно до ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного, суд, констатуючи правильність висновків відповідача про несвоєчасну реєстрацію підприємцем акцизних накладних за кодом УКРЗЕД та правомірність застосування за це порушення штрафних санкцій, не погоджується із розмірами застосованих штрафних санкцій. Суд не може визнати неправомірним та скасувати податкове повідомлення-рішення в якійсь конкретній сумі штрафних санкцій, оскільки суд не повинен підміняти державний орган, рішення якого оскаржуються, приймаючи замість рішень, які визнаються протиправним, інші рішення, які б відповідали закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб'єкта владних повноважень.

Приймаючи до уваги викладене, рішення, в якому недійсну частину не можна відокремити, є недійсним в цілому. Суд задовольняє позовні вимоги шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 29.06.2017 в повному обсязі. Постанова суду, яка набере законної сили, надасть контролюючому органу можливість визначити в установленому законодавством порядку дійсний розмір штрафних санкцій, та прийняти нове рішення , яким визначити суму грошового зобов'язання у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, суд присуджує позивачу з Головного управління ДФС у Херсонській області за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору у розмірі 640грн.

Керуючись ст.ст. 94, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати неправомірним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області № від 29.06.2017 про застосування до приватного підприємця ОСОБА_4 штрафної санкції у розмірі 5264 грн. 99 коп.

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (за рахунок бюджетних асигнувань) на користь приватного підприємця ОСОБА_4 (п.н. НОМЕР_2) витрати по сплаті судового збору в сумі 640 грн. (шістсот сорок гривень).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 03 листопада 2017 р.

Суддя Хом'якова В.В.

кат. 8.3