Справа № 816/1709/17
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2017-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/1709/17

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Клочка К.І., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

03.10.2017 ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1, позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного Управління Національної поліції в Полтавській області (надалі - ГУНП в Полтавській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу від 19.09.2017 №1257 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності".

В обґрунтування своїх позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що 28.08.2017 відповідачем безпідставно застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідальність. Вважає оскаржений наказ протиправним та таким, що суперечить нормам чинного законодавства України. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення послугувало повідомлення з Полтавського управління ДВБ НП України про порушення ОСОБА_1 частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасне повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у вигляді отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів. Однак в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення встановлено факт неналежного функціонування роботи Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що призвело до несвоєчасного подання відомостей, а відтак у діях позивача відсутній умисел.

Позивач у судове засідання з'явився, надав до суду заяву, якою просив провести судове засіданні в порядку письмового провадження (а.с. 48).

Представник відповідача в судове засідання з'явився, надав до суду заяву, в якій не заперечував проти переходу до письмового провадження; в задоволені позову просив відмовити (а.с.49).

Згідно з частиною першою статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

А згідно з частиною шостою статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Зважаючи на достатність наданих суду доказів для розгляду справи по суті, беручи до уваги відсутність потреби заслухати у судовому засіданні свідка чи експерта, суд визнав за можливе розглядати справу за відсутності сторін та перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

Лейтенант поліції ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 03.07.2015 по 06.11.2015 проходив службу в ОВС на посаді слідчого відділення Диканського відділу УМВС України в Полтавській області. З листопада 2015 року по теперішній час проходить службу в ГУНП в Полтавській області на посаді слідчого відділення Диканського відділення поліції Миргородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (а.с.23).

Висновком службового розслідування за фактом складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, за частиною другою статті 172-6 КУпАП відносно слідчого СВ Диканського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, затвердженого 28.08.2017 заступником начальника ГУНП в Полтавській області - начальник слідчого управління Чиж С.А., закінчено службове розслідування та встановлено, що ОСОБА_1 отримавши 17.03.2017 дохід від реалізації автомобіля на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня поточного року, повідомив про це Національне агентство з питань запобігання корупції шляхом внесення відповідної інформації на офіційному веб-сайті зазначеного агентства лише 06.04.2017, чим через недбалість порушив встановлений частиною другою статті 52 Закону України "Про запобігання корупції" десятиденний строк відповідного повідомлення та, відповідно, вимоги пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію" (висновок службового розслідування, а.с.51-60).

За вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, що виразилося в порушені вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію", частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасне повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у вигляді отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, слідчого СВ Диканського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1, наказом ГУНП в Полтавській області від 19.09.2017 №1257 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності", попереджено про неповну посадову відповідність (а.с.14).

Позивач не погодився із зазначеним наказом та оскаржив його до суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Завданням адміністративного судочинства, згідно частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, є захист прав та інтересів фізичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Перевіряючи правомірність оскаржуваного наказу та надаючи оцінку обґрунтованості позовних вимог, суд виходить із такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

За змістом пунктів 1, 2 частини першої статті 18 названого Закону, поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва.

Згідно з частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Разом з цим, в силу положень пункту 9 Закону України від 23.12.2015 №901-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" на поліцейських поширено дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України".

Таким чином, на момент існування спірних відносин сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів Національної поліції України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень було визначено Законом України від 22.02.2006 №3460-IV "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" (далі - Дисциплінарний статут).

Вказаним Дисциплінарним статутом визначається сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Так, відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 цього Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту передбачено, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Вимогами статті 14 вищевказаного Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України /частина четверта статті 14 Дисциплінарного статуту/.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 № 230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за № 541/23073 (далі - Інструкція №230).

Пунктом 2.1 вказаної Інструкції передбачено, що підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс.

Підпунктом 2.2.4 пункту 2.2 Інструкції №230 передбачено, що службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі скоєння особою РНС корупційного правопорушення або надходження подання спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції.

Згідно з пунктом 2.6 Інструкції №230 підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Судом встановлено, що 21.07.2017 до ГУНП в Полтавській області надійшов лист за вих.№1143/42-16/01-2017 від 20.07.2017 начальника Полтавського управління ДВБ НПУ (а.с.67) в якому проінформовано, що 20.07.2017 працівниками Полтавського управління ДВБ Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення, що пов'язане з корупцією, передбачене частиною другою статті 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1

У зв'язку зі складанням протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язаного з корупцією за частиною другою статті 172-6 КУпАП відносно слідчого СВ Диканського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, наказом ГУНП в Полтавській області від 28.07.2017 №841 призначено службове розслідування (а.с.61).

У ході проведення службового розслідування встановлено, що 17.03.2017 ОСОБА_1 здійснив відчуження автомобіля марки ВАЗ, модель 111740, 2010 року випуску на користь гр.ОСОБА_3 за 123205,50 грн, що відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" становить 77 прожиткових мінімумів. В порушення вимог частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції" у десятиденний строк не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у вигляді отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів. Дії щодо повідомлення про суттєві зміни у майновому стані здійснені лише 06.04.2017, у зв'язку з чим заступником начальника відділу оперативних розробок Полтавського управління ДВБ Національної поліції України на ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, пов'язаного з корупцією за частиною другою статті 172-6 КУпАП.

Таким чином, підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідність послугувало вчинення позивачем правопорушення, пов'язаного з корупцією, що виразилося в порушенні вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію", частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасне повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у вигляді отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Судом встановлено та підтверджується висновком службового розслідування від 28.08.2017, що постановою Диканського районного суду від 15.08.2017 у справі №529/665/17 провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною другою статті 172-6 КУпАП закрито у зв'язку з відсутністю складу правопорушення (а.с.36-40). Вказана постанова набрала законної сили 18.09.2017.

Зокрема, в межах розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення судом встановлено, що ОСОБА_1 виконав всі дії, які були необхідними для повідомлення змін у його майновому стані. Своєчасне повідомлення про суттєві зміни у майнового стану не було подано у зв'язку з нестабільною роботою офіційного сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, що призвело до несвоєчасного подання ОСОБА_1 повних відомостей, у зв'язку з чим він зміг подати таке повідомлення лише 06.04.2017, а тому його дії не мали умисного характеру. Суд дійшов висновку про відсутність складу корупційного правопорушення, який кваліфікується за частиною другою статті 172-6 КУпАП.

У відповідності до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

А відповідно до частини четвертої статті 72 вказаної статті вирок суду у кримінальному провадженні або постанова суду у справі про адміністративний проступок, які набрали законної сили, є обов'язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок або постанова суду, лише в питаннях, чи мало місце діяння та чи вчинене воно цією особою.

Відповідно до частини сьомої статті 285 КУпАП постанова суду про накладення адміністративного стягнення за адміністративне корупційне правопорушення у триденний строк з дня набрання нею законної сили направляється відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, державному чи виборному органу, власнику юридичної особи або уповноваженому ним органу для вирішення питання про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, усунення її згідно із законодавством від виконання функцій держави, якщо інше не передбачено законом, а також усунення причин та умов, що сприяли вчиненню цього правопорушення.

А відповідно до частини 2 статті 65 Закону України "Про запобігання корупції" особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов'язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов'язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Зі змісту вказаних норм слідує, що притягнення особи до дисциплінарної відповідальності можливе за умови вчинення корупційного правопорушення або порушення, що пов'язане з корупцією.

Враховуючи, що постановою Диканського районного суду від 15.08.2017 у справі №529/665/17 закрито провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною другою статті 172-6 КУпАП, у зв'язку з відсутністю складу правопорушення, підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за даним фактом відсутні.

Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Суд зауважує, що будь-який дисциплінарний проступок має такий склад: суб'єкт (особа, що перебуває у трудових відносинах з установою); об'єктивна сторона (протиправна поведінка, що спричинила негативні наслідки, при цьому обов'язковим є наявність зв'язку між даними факторами); суб'єктивна сторона (вина працівника, тобто психологічне ставлення особи до своєї протиправної поведінки та її негативних наслідків).

Пунктом 8.3 Інструкції №230 передбачено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв'язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім'я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв'язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов'язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

А згідно пункту 8.4 Інструкції №230 у резолютивній частині висновку службового розслідування виконавцем (комісією) зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб РНС конкретних заохочень або дисциплінарних стягнень, кваліфікації отриманих тілесних ушкоджень, обставин загибелі (смерті) осіб РНС, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Однак, не зважаючи на вказані вимоги у висновку службового розслідування від 28.08.2017 не зазначено та не враховано при обранні дисциплінарного стягнення обставини, за яких вчинено правопорушення пов'язане з корупцією, відомостей щодо обставин і наслідків правопорушення, з приводу якого призначено розслідування; наявність причинного зв'язку та наслідками спричиненими у зв'язку з цим; мотиву та мети вчинення правопорушення, причини правопорушення та умови, що їм сприяли, обставин, що пом'якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, заподіяна шкода, попередня поведінка особи, ставлення до виконання службових обов'язків та до скоєного, рівень кваліфікації.

За таких обставин, беручи до уваги факт відсутності корупційного правопорушення, що встановлено судовим рішенням, та безпідставність висновку службового розслідування від 28.08.2017 щодо вчинення позивачем правопорушення, пов'язаного з корупцією, що виразилося в порушені вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію", частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасне повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані у вигляді отримання доходу на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, суд дійшов висновку про те, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності без достатніх на те підстав.

Згідно із частиною першою статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Разом з цим, як визначено частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, в ході розгляду даної адміністративної справи, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності та обґрунтованості спірного наказу. У свою чергу, зібраними у справі письмовими доказами підтверджено, що наказ ГУНП в Полтавській області від 19.09.2017 №1257 не ґрунтується на вимогам чинного законодавства, а отже, підлягає скасуванню.

Відтак позовні вимоги є правомірними та підлягають задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7-11, 17, 71, 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 19.09.2017 №1257 "Про порушення службової дисципліни та притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1) витрати зі сплати судового збору в розмірі 640,00 (шістсот сорок гривень).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя К.І. Клочко