Справа № 804/4379/16
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2017-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

19 жовтня 2017 рокусправа № 804/4379/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Бишевської Н.А.

суддів: Добродняк І.Ю ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: Трахт К.О.,

представників сторін:

позивача : - ОСОБА_2, дов. від 11.07.16 р.

відповідача: - ОСОБА_3, дов. від 22.08.17 р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 р. у справі № 804/4379/16

за позовом Приватного підприємства "Дукат Плюс"

до Дніпропетровської митниці ДФС

про скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

12.07.2015 Приватне підприємство «Дукат Плюс» звернулось з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці ДФС в якому просило скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів № 110000011/2016/200001/1 від 29.01.2016;

- картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 110100000/2016/00012 від 29.01.2016.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після усної консультації із відповідачем для митного оформлення товару декларантом визначена митна вартість за резервним методом, за яким митна вартість товару визначалась на підставі раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях, проте Митницею протиправно збільшено митну вартість, прийнято рішення про коригування митної вартості товарів та надано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017р. у справі № 804/4379/16 вищевказаний адміністративний позов задоволено.

Судом встановлено, що позивач звернувся до митного органу за митним оформленням товару, митна вартість якого визначена декларантом за резервним методом. На підтвердження заявленої вартості товару надано супровідні документи. На підставі дослідження наданих документів виявленні розбіжностей в числових показниках заявленої вартості товару, тому відповідачем прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару та видано картку відмови у прийнятті поданої декларації. На підставі дослідження наданих сторонами документів, а також з врахуванням приписів митного законодавства, суд дійшов висновку, що спірні рішення прийняті на підставі того, що надані товаросупровідні документи не підтверджують ґатунок придбаного товару. Судом зазначено, що якісні характеристики товару не можуть впливати на визначення митної вартості товару. З огляду на відсутність інших доказів невідповідності заявленої митної вартості товару, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних рішень та наявності підстав для задоволення вимог адміністративного позову.

Не погодившись з постановою суду, Дніпропетровською митницею подано апеляційну скаргу, згідно якої скаржник просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 р. у справі № 804/4379/16, як таку що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нову про відмову у задоволенні позову.

Скаржник наполягає на тому, що виявлені Митницею невідповідності були підставою для витребування у декларанта додаткових документів і наданими додатковими документами так і не були усунуті ці невідповідності, що призвело до неможливості визнання заявленої декларантом митної вартості товару.

При цьому скаржник зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що дослідження характеристик товару, які впливають на рівень їх вартості є одним з заходів, що здійснюються під час виявлення та оцінки митних ризиків, а отже виявлення розбіжностей щодо якісних характеристик товару є суттєвим моментом, що впливає на визначення митної вартості товару.

Правові позиції сторін підтримані представниками в судовому засіданні апеляційної інстанції.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.09.2015 між ПП «Дукат Плюс» (Покупець) та «FRUTTAVIVA» SRL, Італія, Продавець) укладений контракт на поставку продукції № F41-FV/DP (далі - Контракт) (а. с.19-23).

Відповідно до п.1.2 Контракту товар, що поставляється, має бути виготовлений та поставлений партіями у повній відповідності до вимог, на умовах і по цінах, зазначених у Додатках і Специфікаціях до даного Контракту, які є його невідємною частиною.

На виконання Контракту 22.01.2016 на умовах поставки FCA Пшеворськ, Польща, (Інкотермс 2010 р.) Продавцем через Vita Fruit . Z.O.O. (вантажовідправник) здійснено поставку продукції: ківі Hayward Actinidia chinensis врожаю 2015 року, ґат. 2 - 1950 карт. коробок/вага нетто 19 500 кг; призначені для споживання людиною в їжу; виробник: Fruttaviva S.r.L, Італія; країна виробництва IT (далі - Товар).

При цьому згідно зі Специфікацією № 13 від 21.01.2016 до Контракту ціна цієї партії товару складала 0,58 євро за кг (а. с.24).

Вказана партія товару заявлена декларантом до митного оформлення за МД №110100000/2016/201393, в якій митна вартість Товару самостійно заявлена декларантом шляхом заповнення декларації митної вартості форми ДМВ-1 за резервним методом визначення митної вартості на рівні 0,84 євро за кг (а. с.31, 32).

При цьому в графі 7 декларації митної вартості форми ДМВ-1 декларантом зазначено обґрунтування обрання методу визначення митної вартості із зазначенням причин неможливості застосування основного методу (за ціною договору (контракту), а також попередніх другорядних методів визначення митної вартості, де джерелом інформації, що використовувалась для визначення митної вартості, декларант Підприємства вказав раніше визнані (визначені) органами доходів і зборів митні вартості, а саме рішення про коригування митної вартості № 110000011/2015/200135/2 від 08.12.2015 (а. с.33-36).

Для підтвердження заявленої митної вартості товару під час проведення митного контролю та митного оформлення позивачем разом з МД надано документи, детально перераховані в оскарженій постанові суду, серед яких, зокрема:

- Контракт;

- рішення про коригування митної вартості від 08.12.2015 №110000011/2015/200135/2;

- специфікація № 13 від 21.01.2016;

- рахунок-фактура (інвойс) № 45 від 21.01.2016 (а. с.37);

- пакувальний лист від 21.01.2016 № 13;

- міжнародну автотранспортну накладну (CMR) № 0041607 від 22.01.2016 (а. с.61);

- заяву на страхування від 22.01.2016 № 5552 (а. с.52);

- генеральний договір на страхування № 043.034006 від 12.04.2012 між ТОВ «АТБ-маркет» та ПрАТ «СК «Альфа Страхування» (а. с.39-51);

- внутрішній договір комісії від 22.06.2015 № 2206-15 між ТОВ «АТБ-маркет» та ПП «Дукат Плюс» (а. с.25-29);

- специфікацію № 13FV-K від 21.01.2016 до внутрішнього договору комісії від 22.06.2015 № 2206-15 (а. с.30);

- договір на перевезення від 01.06.2015 № 0106-15 між ТОВ «АТБ-маркет» та ПП «Транс-Логістик» (а. с.62-69);

- рахунок-проформу від 22.01.2016 на оплату транспортних послуг (а. с.71);

- сертифікат якості від 21.01.2016 (а. с.38);

- сертифікат про походження товару від 21.01.2016 № PL/MF/AL 0217360;

- фітосанітарний сертифікат від 21.01.2016 № EC/PL/0646380.

За результатами здійсненого митного контролю Митницею виявлено такі розбіжності в документах, поданих для митного оформлення декларантом:

1. Відповідно до розділу II наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом: 2.1. Вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості.

За результатами розгляду товаросупровідних документів, а також результатів проведеного огляду, долучених фотографій не підтверджено інформацію гр.31 ЕМД №110100000/2016/201393, де зазначено, що на адресу ПП "ДУКАТ ПЛЮС" імпортується Ківі Hayward Actinidia chinensis врожаю 2015 року, саме ґатунку 2.

Вищезазначене унеможливлює використанням декларантом вартості, визначеною митним органом у рішенні про коригування питної вартості від 08.12.2015 №110000011/20і5/200135/2, в якому було здійснено оцінку товару Ківі у кошику, ґатунок 2. При цьому якісні характеристики товару було підтверджено товаросупровідними документами.

2. У п.4.2 передбачено, що продавець надає пакет документів, де серед іншого зазначено декларацію від виробника, ВМД країни відправлення.

Дані документи не надавались.

3. У п.5.1 передбачено, що товар повинен відповідати умовам специфікацій; у п.5.7 - товар повинен бути маркованим відповідно до вимог доповнень до контракту.

Маркування товару не відповідає специфікації від 21.01.2016 № 13.

На підставі вищенаведеного, предмет продажу, а саме „Ківі" не відповідає умовам контракту, а також інших товаросуровідних документів.

З огляду на встановлення вказаних розбіжностей, на підставі ч.3 ст.54 МК України у позивача були витребувані додаткові документи.

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними Поговором (угодою, контрактом);

3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та інформація біржових організацій про вартість товару;

5) ВМД країни відправлення.

28.01.2016 декларантом було надіслано Митниці додаткові документи:

- прайс лист виробника б/н;

- лист від виробника від 26.01.16 № 1 щодо якісних характеристик товару (а. с.55);

- Експертний висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати від 27.01.2016 № ГО-336 (а. с.57, 58);

- лист ПП "Дукат Плюс» від 27.01.2016 № 27-01/16 з ціною роздрібної торгівлі.

В результаті перевірки наданих додаткових документів Митницею встановлено:

- у наданому прайс-листі, що не містить дати видачі та номеру, містяться ціни лише на „ківі".

Проте, на сайті виробника зазначено, що ним реалізується різноманітна плодово-ягідна, овочева продукція, гриби. В даному прайс-листі є посилання на умови поставки FСА PRZEWORSK.

Таким чином даний прайс-лист не є опосередкованим і містить ціни безпосередньо для отримувача вантажу. Даний прайс-лист не містить цін на оцінюваний товар, а саме Ківі Хайвард, сорт 2 (метелик)", що засвідчено листом від виробника від 26.01.16 № 1.

Враховуючи зазначене, наданий прайс-лист не відповідає вимогам положень п.2 ст.52 та п.3 ст.53 МК України щодо документів, які підтверджують заявлену митну вартість.

Даний документ не відповідає вимогам Митного кодексу України щодо обєктивності даних, які декларант зобов'язаний надавати митному органу та унеможливлює обчислення звичайної конкурентної ціни при продажу товару іншим покупцям відповідно до положень Генеральної угоди з тарифі і торгівлі.

- Експертний висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати від 27.01.16 №ГО-336 вказує, що оцінюваний товар має фактичні ознаки "Ківі II сорту".

Разом з тим експертом при здійсненні дослідження не враховано інформацію листа від виробника від 26.01.16 № 1, де зазначено, що оцінюваний товар має назву Ківі Хайвард, сорт 2 (бабочка).

Заявлена листом від 27.01.16 № 27-01/16 ціна роздрібної торгівлі не підтверджена бухгалтерськими документами.

29.01.2016 Дніпропетровською митницею винесено:

- рішення про коригування митної вартості товару № 110000011/2016/200001/2, яким митну вартість Товару визначено за другорядним (резервним) методом 2 «ґ» на підставі наявних у митниці відомостей - ЕМД від 15.01.2016 № 209140000/2016/001008 - 1,32 дол.США/кг, що у валюті Контракту становить 1,21 євро/кг (а. с.11-15);

- картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 110100000/2016/00012 (а. с.16-18).

Не погодившись з вищевказаними рішеннями та карткою відмови Дніпропетровської митниці, ПП «Дукат Плюс» звернулось з даним адміністративним позовом до суду.

Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Дніпропетровської митниці не підлягає задоволенню з таких підстав:

З положень ч.1 ст.55 МК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) вбачається, що рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У відповідності до приписів ч.12 ст.264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За приписами статті 57 МК України наведені методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту. Згідно даної статті такими методами є:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Стаття 64 МК України визначає резервний метод визначення митної вартості, згідно з ч.ч.1, 2 якої у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

При цьому частина 6 статті 54 МК України визначає певний перелік підстав, за наявності яких митний орган відмовляє декларанту у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю.

Так, згідно з п.п.1-3 ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу.

Згідно з п.п.1-4 ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Тобто у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини для витребування додаткових документів, ненадання яких унеможливлювало б визначення тієї митної вартості товару, яку заявлено декларантом.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що за приписами ч.2 ст.53 МК України митну вартість товарів підтверджують лише наступні документи:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

З наведених норм вбачається, що право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому такі розбіжності (ознаки підробки, недостатність відомостей, невідповідність) повинні бути наявними саме у тих документах, що підтверджують митну вартість товарів у відповідності до ч.2 ст.53 МК України.

Таким чином, для вирішення даного спору суд апеляційної інстанції має встановити наявність/відсутність розбіжностей (недоліків, недостовірностей тощо), виявлених Митницю саме в первісно наданих позивачем документах і чи були усунуті ці розбіжності після надання Підприємством додаткових документів.

Стосовно суті виявлених розбіжностей (невідповідностей) колегія суддів зазначає наступне:

1. Митниця, посилаючись на п.п.2.1 р.II Методичних рекомендацій, зазначає про неможливість використанням декларантом вартості товару за резервним методом на підставі рішення про коригування питної вартості від 08.12.2015 № 110000011/2015/200135/2, в якому було здійснено оцінку товару Ківі у кошику, ґатунок 2 (а. с.33-36), оскільки за результатами розгляду товаросупровідних документів, а також результатів проведеного огляду, долучених фотографій не підтверджено інформацію гр.31 ЕМД №110100000/2016/201393, де зазначено, що на адресу ПП «Дукат Плюс» імпортується Ківі Hayward Actinidia chinensis врожаю 2015 року, саме ґатунку 2.

Згідно з п.п.2.1 п.2 р.II Методичних рекомендацій робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом: вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості.

Проте, даний Наказ ДФС України від 11.09.2015 № 689 не пройшов реєстрацію у Міністерстві юстиції України.

Відповідно до Указу Президента України від 03.10.92 № 493/92 «Про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади» з метою впорядкування видання міністерствами, іншими органами виконавчої влади нормативно-правових актів, забезпечення охорони прав, свобод і законних інтересів громадян, підприємств, установ та організацій встановлено обовязкову реєстрацію нормативно-правових актів, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю. Відповідно до п. 2 вказаного Указу органом державної реєстрації нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю є Міністерство юстиції України.

Також згідно з п.15 Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.92 № 731, міністерства, інші центральні органи виконавчої влади направляють для виконання нормативно-правові акти лише після їх державної реєстрації та офіційного опублікування.

У разі порушення зазначених вимог нормативно-правові акти вважаються такими, що не набрали чинності, і не можуть бути застосовані.

Враховуючи вищевикладене та зважаючи на те, що вищевказаний Наказ ДФС України від 11.09.2015 № 689 не пройшов державної реєстрації у Міністерстві юстиції України, Методичні рекомендації, затверджені цим Наказом, не є обовязковими до виконання та не можуть бути застосовані у спірних правовідносинах.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що характеристика поставленого товару зазначена і у Специфікації № 13 від 21.01.2016: «Ківі 2 сорт, KIWI cat. II» (а. с.24), і у сертифікаті якості: «KIWI CAT II» (а. с.38), що свідчить про надуманість висновку відповідача про неможливість використанням декларантом вартості товару за резервним методом на підставі рішення про коригування митної вартості від 08.12.2015 №110000011/2015/200135/2 через не підтвердження інформації щодо імпорту Ківі Hayward Actinidia chinensis врожаю 2015 року, саме ґатунку 2.

2. З посиланням на п.4.2 (без зазначення назви нормативно-правового акту) Митницею вказано, що продавець має надати пакет документів, де серед іншого зазначено декларацію від виробника, ВМД країни відправлення, які декларантом не надавались.

При цьому колегія суддів зауважує, що у Методичних рекомендаціях пункт 4.2 з зазначеним змістом відсутній.

Між тим, як зазначено вище, обовязкові документи, що підтверджують митну вартість товару, перелічені у ч.2 ст.53 МК України, і серед цих документів відсутні декларація від виробника та ВМД країни відправлення, а тому посилання скаржника на ненадання вказаних документів не можуть свідчити про відсутність підтвердження заявленої позивачем митної вартості Товару.

3. З посиланням на п.5.1, п.5.7 (без зазначення назви нормативно-правового акту), Митниця зазначає, що товар повинен відповідати умовам специфікацій; товар повинен бути маркованим відповідно до вимог доповнень до контракту, проте маркування Товару не відповідає Специфікації № 13 від 21.01.2016.

При цьому колегія суддів зауважує, що у Методичних рекомендаціях пункти 5.1 та 5.7 з зазначеним змістом відсутні.

З матеріалів справи вбачається, що у пакеті додаткових документів, Підприємством надано Митниці лист виробника товаруS.r.l. № 1 від 26.01.2016, в якому останнім зазначається про допущену помилку: в найменуванні товару на маркуванні не вказаний сорт, з проханням вважати вірним найменування - ківі хавард ґатунок 2 (метелик) (а. с.55).

Наведені вище обставини справи свідчать, що надані Митниці додаткові документи, усунули ту єдину розбіжність, яка обґрунтовано була встановлена митним органом. Висновки щодо наявності інших, вищевказаних розбіжностей, зафіксованих Митницею, свого підтвердження не знайшли.

При цьому відповідачем, як субєктом владних повноважень, всупереч ч.2 ст.71 КАС України не доведено, що надані позивачем основні документи не дозволяли митному органу у належний спосіб перевірити числове значення складових заявленої позивачем митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни.

Враховуючи наведена, колегія суддів, як і суд першої інстанції, дійшла висновку про протиправність прийнятих Дніпропетровською митницею спірних рішення про коригування митної вартості товарів № 110000011/2016/200001/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 110100000/2016/00012 від 29.01.2016.

Посилання скаржника на інші розбіжності (невідповідності), наведені в апеляційній скарзі (відносно транспортних (перевізних) та страхових документів), колегією суддів до уваги не приймаються як такі, що не були підставою для винесення спірних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови від 29.01.2016, а відтак знаходяться поза межами спірних правовідносин.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 196, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 р. у справі № 804/4379/16 - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 р. у справі № 804/4379/16 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена відповідно до ст. 212 КАС України.

Головуючий: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Я.В. Семененко