Справа № 804/1633/17
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2017-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

24 жовтня 2017 рокусправа № 804/1633/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Чумака С. Ю.,

суддів: Гімона М.М. Юрко І.В. ,

секретар судового засідання: Федосєєва Ю.В.,

за участі позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2 та представник відповідача ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 4 серпня 2017 року у справі № 804/1633/17 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 99 о/с від 25.04.2016 року про звільнення ОСОБА_1 (у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з роботи);

- поновити ОСОБА_1 на роботі на посаді слідчого відділення Верхньодніпровського відділу поліції Дніпродзержинського відділу поліції Дніпродзержинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 4 серпня 2017 року адміністративний позов задоволений.

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати та прийняти нову постанову, відмовивши в задоволенні позовних вимог.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила такі обставини.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 № 220 о/с ОСОБА_1 був прийнятий на службу в Національну поліцію України та призначений на посаду слідчого Верхньодніпровського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції ГУНП з присвоєнням йому спеціального звання поліції лейтенант поліції.

23.03.2016 року за заявою ОСОБА_4 слідчим прокуратури Дніпропетровської області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесене кримінальне провадження № 0000269 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України по факту одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того хто надав неправомірну вигоду дій з використанням наданої їй влади та службового становища, яке поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

В рамках кримінального провадження № 0000269 29.03.2016 ОСОБА_1 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України слідчим прокуратури Дніпропетровської області.

29.03.2016 року в рамках кримінального провадження № 0000269, було повідомлено про підозру: ОСОБА_1Г у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.03.2016 № 782 призначено службове розслідування за інформацією про надзвичайну подію за участю начальника слідчого відділення Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП підполковника поліції ОСОБА_5 та слідчого цього ж відділення поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 та визначено склад комісії для її проведення (далі Комісія).

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 31.03.2016 року застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

08.04.2016 року ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області зазначену вище ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська скасовано та застосовано до ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням засобу електронного контролю строком до 30 травня 2016 року.

15.04.2016 року Комісією складений висновок про результати службового розслідування за відомостями щодо порушення службової дисципліни поліцейськими Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_5 та лейтенантом поліції ОСОБА_1 (далі Висновок).

У Висновку зазначено про наявність в провадженні прокуратури Дніпропетровської області кримінального провадження № 0000269 щодо ОСОБА_1, при цьому вказано, що 29.03.2016 року під час проведення працівниками УВБ в Дніпропетровській області ДВБ НПУ та прокуратури Дніпропетровської області негласних слідчих (розшукових) дій у рамках зазначеного кримінального провадження було встановлено, що приблизно о 10.30 год. лейтенант поліції ОСОБА_1, скориставшись тим, що кабінет підполковника поліції ОСОБА_5 порожній, а останній відсутній за місцем служби, діючи згідно обумовленої згоди, направив громадянина ОСОБА_4 до вказаного кабінету, при цьому наказав останньому покласти частину неправомірної вигоди у сумі 5000 грн. у верхню шухляду робочого столу ОСОБА_5, які згодом були вилучені працівниками прокуратури Дніпропетровської області у ході обшуку.

Вищезазначене твердження збігається із змістом повідомлення про підозру ОСОБА_1 від 29.03.2016 у кримінальному провадженні № 0000269 та на підставі даного твердження Комісією зроблено висновок про порушення лейтенантом поліції ОСОБА_1 ст.ст. 7 та 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст. ст. 8, 18 та 19 Закону України Про національну поліцію від 02.07.2015 року, ОСОБА_3 працівника поліції, за що на нього запропоновано накласти дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Як вказано у Висновку, під час проведення службового розслідування, начальник СВ Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП підполковник поліції ОСОБА_5, слідчий цього ж відділення поліції лейтенант поліції ОСОБА_1, а також громадянин ОСОБА_4 відмовились від надання будь-яких пояснень.

Згідно вказаного Висновку зазначено, що слідчим цього відділення поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 порушено вимоги ст.ст.7 та 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст.ст. 8, 18, та 19 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015 року, ОСОБА_3 працівника поліції що свідчить про втрату обєктивності та неупередженості під час виконання службових обовязків.

Враховуючи вищезазначене, п. 2 вказаного висновку пропонується за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст.ст. 8, 18 та 19 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015року, ОСОБА_3 працівника поліції, що свідчить про втрату обєктивності та неупередженості під час виконання службових обовязків, накласти на слідчого Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.04.2016 року на слідчого Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.04.2016 року № 99 о/с звільнено лейтенанта поліції ОСОБА_1 слідчого Верхньодніпровського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач звернувся до суду.

При вирішенні справи колегія суддів виходить з наступного.

Згідно статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президент України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 8 Закону № 580 поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.

Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, служба, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Ст. 18 Закону № 580 передбачені основні обов'язки поліцейського, а саме поліцейський зобов'язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та ОСОБА_3 поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров'я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв'язку з виконанням службових обов'язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Додаткові обов'язки, пов'язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

Згідно із статтею 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Держава відповідно до закону відшкодовує шкоду, завдану фізичній або юридичній особі рішеннями, дією чи бездіяльністю органу або підрозділу поліції, поліцейським під час здійснення ними своїх повноважень.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Згідно з п. 9 Закону України від 23.12.2015 № 901-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України Про Національну поліцію до набрання чинності Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України, від 22.04.2006 № 3460-ІУ (із наступними змінами).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейськими Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та ОСОБА_3 працівника поліції.

Стаття 2 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України вказує, що дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги ОСОБА_3 працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Відповідно до статті 25 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України працівник міліції у межах повноважень, наданих цим Законом та іншими законодавчими актами, самостійно приймає рішення і несе за свої протиправні дії або бездіяльність дисциплінарну чи кримінальну відповідальність.

Порядок проведення службових розслідувань регулюється Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженою наказом МВС України від 12.03.2013 № 230.

Відповідно до пункту 2.1. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Крім того, згідно пункту 5.4. Інструкції якщо вину особи повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ.

Отже, з огляду на вищевикладене підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи під час службового розслідування, метою якого і є саме з'ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Такими підставами виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного звязку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, підставою проведення як службового розслідування так і винесення оскаржуваного Наказу від 25.04.2016 року № 99о/с про звільнення позивача (у звязку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), було відкриття кримінального провадження № 0000269 прокуратурою Дніпропетровської області за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України лейтенантом поліції ОСОБА_1

За висновком службового розслідування пропонується за порушення службової дисципліни, вимог ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст. 8, 18 та 19 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015 року, ОСОБА_3 працівника поліції, що свідчить про втрату обєктивності та неупередженості під час виконання службових обовязків, накласти на слідчого Верхньодніпровського ВП Дніпродзержинського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Разом з тим, ні у вказаному висновку, ні у зазначених вище наказах відповідачем не вказано, в чому ж саме полягає вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Зміст вчиненого позивачем дисциплінарного проступку в цих актах не відображений.

В судовому засіданні при розгляді апеляційної скарги представник відповідача наполягав, що дисциплінарний проступок проявився у вигляді направлення позивачем громадянина ОСОБА_4 до відкритого кабінету начальника слідчого відділення та вказівкою покласти певну суму грошей у верхню шухляду робочого столу останнього. Проте, колегія суддів зазначає, що вказані дії позивача є частиною інкримінованого йому кримінального правопорушення та обвинувачення за частиною 3 статті 368 КК України, а відповідно є предметом доказування при розгляді судом кримінального провадження відносно позивача в іншому суді, про що правильно зазначено в постанові суду першої інстанції.

Будь яких інших дій, які стали підставою для висновку Комісії про вчиненням ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у висновку службового розслідування не зазначено.

Судом першої інстанції також слушно зазначено, що в подібних випадках частиною 1 ст. 154 КПК України передбачено можливість відсторонення від посади, особи, що підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.

Також суд звертає увагу, що позивачеві не було забезпечено його право на ознайомлення із висновком службового розслідування, передбачене п. 6.3.5 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230.

Згідно пункту 5.4. Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ, якщо вину особи повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ.

Крім того, відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

Однак, такий витяг з наказу ОСОБА_1 видано не було, доказів зворотнього відповідачем не надано.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, з яким погоджується судова колегія, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 25.04.2016 № 99 о/с, яким звільнено лейтенанта поліції ОСОБА_1 слідчого Верхньодніпровського відділення поліції Дніпродзержинського відділу поліції за пунктом 6 частини 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у звязку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), прийнятий з порушенням порядку та процедури його прийняття передчасно, без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, та з порушенням принципу розсудливості.

При цьому колегія суддів зазначає, що не оскарження позивачем наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.04.2016 року № 969, яким на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції не може бути підставою для скасування постанови суду та відмови в позові апеляційним судом, оскільки судове рішення по суті є правильним, а вказана підстава формальною, що не забезпечить прав позивача на належний та справедливий судовий захист. Зазначена обставина з метою повного захисту прав позивача могла бути усунута судом першої інстанції в порядку частини 2 статті 11 КАС України, проте залишилась поза увагою цього суду, а суд апеляційної інстанції не може виходити за межі апеляційної скарги, що подана відповідачем і приймати у звязку з цим таке рішення. Проте принцип верховенства права потребує застосування судом для захисту прав особи ефективного способу захисту, яким в даному випадку і є скасування наказу про звільнення та поновлення особи на посаді.

За таких обставин, враховуючи наведені норми законів, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, та вважає, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачається, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції має бути залишена без змін.

Повний текст складений 27 жовтня 2017 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 195, 196, 199, 200, 205, 206, 211, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 4 серпня 2017 року у справі № 804/1633/17 залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі шляхом подання касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий: С.Ю. Чумак

Суддя: М.М.Гімон

Суддя: І.В. Юрко