Справа № 824/832/17-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2017-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2017 р. м. Чернівці Справа № 824/832/17-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, Директора Чернівецького місцевого центру з надання БВПД ОСОБА_2 про визнання дій протиправними,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, Директора Чернівецького місцевого центру з надання БВПД ОСОБА_2 про визнання дій протиправними.

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить:

- визнати протиправними станом на 30.06.2017 р. дії, наказ № 110а від 27.02.2017 р. та бездіяльність Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у зв'язку зі створенням перешкод у доступі до надання безоплатної вторинної правової допомоги;

- визнати протиправними станом на 30.06.2017 р. дії, наказ № 110а від 27.02.2017 р. та бездіяльність директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2 у зв'язку з порушенням прав на надання безоплатної вторинної правової допомоги;

- зобов'язати директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_2 усунути всі причини та умови, які сприяли порушенню Закону України №3460-VI.

Водночас, із вказаним позовом, позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судових витрат у зв'язку з важким фінансовим станом.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Частиною 1 ст. 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до положень статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 105 КАС України позов предявляється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Частиною 3 статті 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно статті 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2017 р." з 1 січня 2017 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00 грн.

Як вбачається з позовної заяви, зміст та характер заявлених вимог немайновий. Оскільки, позовна заява містить три вимоги немайнового характеру (визнати дії та бездіяльність протиправними, зобовязати вчинити дії), то судовий збір сплачується за кожну окремо вимогу.

Отже, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру по 640,00 грн. (0,4 х 1600,00 грн.) за кожну, а всього 1920,00 грн.

Разом з тим, позивач в позовній заяві заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору у звязку із незадовільним майновим станом. На підтвердження вказаного, додала до позову довідку Управління Пенсійного фонду України від 29.08.2017 р. №6295, де зазначається про отримання заявником пенсії за віком за період з січня 2017 р. по серпень 2017 р. на загальну суму 11509,20 грн. та довідку видану Чернівецькою об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Чернівецькій області від 12.07.2017 р. №7716/24-12-08-01-15 про те, що інформації про доходи позивача в ЦБД ДРФО немає.

Розглянувши вказане клопотання, суд вважає, що у його задоволенні необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" також передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу наведених положень випливає, що процесуальний закон зобов'язує суд з'ясувати майновий стан особи з метою зменшення тягаря несення судових витрат.

Водночас, суд вважає, що наявність у позивача єдиного доходу у вигляді пенсії не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору в повному обсязі.

Так, оцінюючи надані позивачем в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору документи, суд зазначає, що довідка Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області від 29.08.2017 р. №6295, не підтверджує відсутність у позивача інших доходів ніж пенсія, оскільки не містить відомостей про загальний майновий стан заявника, яка може мати й інші джерела доходу.

Так, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій" від 03.10.2017 р. № 2148-19 особам пенсійного віку було підвищено розмір пенсії.

Відтак, довідка Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області не є належним доказом скрутного матеріального становища позивача та, відповідно, не свідчить про неможливість сплати судового збору за звернення до суду із цим позовом.

Не є належним доказом на підтвердження доводів позивача і лист Чернівецької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Чернівецькій області №7716/24-12-08-01-15 від 12.07.2017 р., оскільки в ньому зазначено лише про відсутність інформації про доходи ОСОБА_1 за період з 01.01.2016 р. по 31.03.2017 р., а не про відсутність доходів. До того ж, суд звертає увагу на те, що даний позов поданий до суду 01.11.2017 р., між тим в зазначеному листі відсутня інформація про наявність чи відсутність отримання позивачем доходу в період з 01.04.2017 р. по день звернення до суду із вказаним позовом.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем не було надано достатніх доказів, які б підтвердили відсутність доходів з інших джерел, отримання соціальної допомоги малозабезпеченим сімям, по догляду за пристарілим та/або інвалідом тощо.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про безпідставність та необґрунтованість клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Водночас суд зазначає, що із змісту частини 1 статті 88 КАС вбачається можливість зменшення судом судового збору, для безперешкодного доступу для правосуддя відповідно до майнового стану.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку щодо зменшення судового збору. Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 100 грн.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Письмовими доказами є документи, які за змістом частини 2 статті 69, частини 4 статті 79, пункту 6 частини 1 статті 106 КАС України подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях.

Натомість позивач на підтвердження обставин незадовільного майнового стану, не надав суду належних письмових доказів в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з ч. 4 і 5 ст. 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 ст. 105 КАС України визначено, що адміністративний позов може містити вимоги про: скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

При цьому враховуючи принцип юридичної визначеності, позовні вимоги мають бути конкретно сформовані, без наявності тої чи іншої альтернативи чи абстрактності.

Як вбачається із прохальної частини позову, позовні вимоги сформульовано нечітко, зокрема не зазначено, які дії відповідачів й з огляду на, які обставини слід визнати протиправними, а в мотивувальній частині позову не викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги предявлені до відповідачів.

Разом з тим, позовна заява написана власноручно нерозбірливим почерком, тобто є нечитабельною, що унеможливлює належний її розгляд та вирішення згідно з нормами чинного законодавства, в тому числі незрозумілі й нечитабельні позовні вимоги.

Наведені вище висновки суду узгоджуються із правовою позицією Вінницького апеляційного адміністративного суду, викладеною в ухвалах від 28.07.2017 року у справі №824/396 /17-а, ухвалах від 28.07.2017 року у справі №824/404/17-а, від 28.07.2017 року у справі 824/405/17-а, від 27.07.2017 року у справі 824/440/17-а .

З урахуванням зазначених обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 106 КАС України.

Частина 1 статті 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 107, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Зменшити ОСОБА_1 розмір сплати судового збору за звернення до суду з даною позовною заявою до 100,00 грн.

3. Позовну заяву залишити без руху.

4. Встановити позивачу п'ятиденний строк для усунення недоліків зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали суду.

5. Попередити позивача, що у випадку не усунення недоліків позовна заява буде повернута позивачу відповідно до пункту 1 частини 3 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

6. Розяснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

7. Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П.Д. Дембіцький