Справа № 362/5899/14-а
Суддя: Сорочко Є.О.
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 362/5899/14-а Головуючий у 1-й інстанції: Кравченко Л.М.
Суддя-доповідач: Сорочко Є.О.
У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Земляної Г.В.,

Ісаєнко Ю.А.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Управління соціального захисту населення Васильківської міської ради Київської області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправними дії та зобов'язати відповідача видати ОСОБА_4 посвідчення та аркуш талону на пільговий проїзд територіями держав учасниць Угоди про взаємне визнання прав на пільговий проїзд для інвалідів та учасників Великої Вітчизняної війни, а також осіб, прирівняних до них від 12.03.1993 за формою, яка діяла на 01.01.1992.

Постановою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.04.2016 позов задоволено.

Позивач 23.08.2017 звернувся до суду першої інстанції із заявою, в якій просив прийняти передбачені законом міри з метою спонукання відповідача - управління соціального захисту населення Васильківської міської ради Київської області по цій справі, встановивши судовий контроль в порядку, передбаченому ст. 267 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 серпня 2017 року вказану заяву повернуто заявнику.

Позивач в апеляційній скарзі просить суд скасувати зазначену ухвалу як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справу направити для продовження розгляду, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно встановлено обставини справи.

У зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У своїй заяві, поданій до суду першої інстанції, позивач не конкретизує які заходи контролю за виконанням рішення впливу просить вжити суд, посилаючись при цьому виключно на ст. 267 КАС.

Норми зазначеної статті передбачають декілька заходів, які може вжити суд у процесі виконання судового рішення: 1) зобов'язати суб'єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення (ч.ч. 1-8 ст. 267 КАС); 2) визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність, що вчинені суб'єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такої постанови суду або порушення прав позивача, підтверджених такою постановою суду (ч.ч. 9-10 ст. 267 КАС); 3) визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність органу державної виконавчої служби, приватного виконавця (ст. 181, ч. 12 ст. 267 КАС).

Слід відмітити, що у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, до суду має бути подано позовну заяву, заходи ж судового контролю щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності відповідача, суд розглядає за відповідною заявою позивача, вимоги до якої регулює чітко регулює ч. 9 ст. 267 КАС. Апеляційний суд звертає увагу, що зазначена заява не є позовом у розумінні ст. 181 КАС, тому розглядати її як заяву на оскарження рішень, дій чи бездіяльність органу державної виконавчої служби, приватного виконавця у суду не було підстав. Щодо судового контролю шляхом подання звіту про виконання рішення, то варто зазначити, що ч. 1 ст. 267 КАС передбачає таке право суду без необхідності подання стороною спору відповідної заяви, вимоги до якої норми КАС також не містять.

Свою заяву позивач мотивує тим, що відповідач відмовляється виконувати рішення суду, яке набрало законної сили. Тобто фактично, заявник наголошує на протиправній бездіяльності позивача. З огляду на це, на думку апеляційного суду, суд першої інстанції правильно розглянув вказану заяву як оскарження бездіяльності відповідача та вірно застосував норми, що регулюють питання подання такої заяви.

Так, відповідно до ч. 9 ст. 276 КАС особа-позивач, на користь якої ухвалено постанову суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб'єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такої постанови суду або порушення прав позивача, підтверджених такою постановою суду.

У такій заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 4) ім'я (найменування) третіх осіб, які брали участь у розгляді справи, поштова адреса, номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 5) номер адміністративної справи; 6) відомості про набрання постановою законної сили та про наявність відкритого касаційного провадження; 7) інформація про день отримання виконавчого листа та пред'явлення його до виконання; 8) інформація про хід виконавчого провадження; 9) документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати за подання відповідної заяви; 10) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом.

До заяви додаються докази її надсилання рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення відповідачам і третім особам не раніше семи робочих днів до дня подання заяви до суду.

Заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дня її підписання. У разі якщо заява подається представником, у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі. Одночасно із заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Таку заяву може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред'явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідною постановою суду.

У разі невідповідності заяви вказаним вище вимогам вона ухвалою суду, прийнятою в порядку письмового провадження, повертається заявнику. Така ухвала суду може бути оскаржена.

Досліджуючи подану позивачем заяву на відповідність її вимогам ч. 9 ст. 267 КАС, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність у неї ряду недоліків, що, згідно викладених вище норм, є безумовною підставою для повернення такої заяви.

Варто зазначити, що доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції мав вжити відповідні заходи контролю, оскільки мала місце бездіяльність відповідача. У зв'язку із цим, колегія суддів апеляційного суду звертає увагу на те, що суд першої інстанції не розглядав подану відповідачем заяву по суті, не вирішував питання наявності підстав для вжиття заходів контролю, оскільки заяву не було оформлено у відповідності до встановлених КАС вимог, що, як зазначалося, виключає можливість її розгляду по суті та є підставою для повернення такої заяви.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції та не дають підстав вважати, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції було порушено норми матеріального та/або процесуального права, допущено неповне з'ясування або надано невірну оцінку обставинам які впливають на правильність вирішення питання.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції при дотриманні норм процесуального права, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 199, 200, 205, 206, 212, 254 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення, а ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 серпня 2017 року - без змін.

Рішення апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Г.В. Земляна

Суддя Ю.А. Ісаєнко

Повний текст рішення виготовлений 06.11.2017.

Головуючий суддя Сорочко Є.О.

Судді: Земляна Г.В.

Ісаєнко Ю.А.