Справа № 817/1468/17
Суддя: Друзенко Н.В.
Дата ухвалення: 2017-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 жовтня 2017 р.Р і в н е 817/1468/17
Рівненський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів - Друзенко Н.В. (головуючий), суддів Дорошенко Н.О. Недашківської К.М. , за участю секретаря судового засідання Романчук В.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1, ОСОБА_2

відповідача: представник ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про визнання протиправним та скасування наказу,
В С Т А Н О В И В:

02.10.2017 Приватне акціонерне товариство «Рівнеазот» звернулося в суд з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним і скасування Наказу «Про затвердження плану перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками на IV квартал 2017 року» №1462 від 19.09.2017 в частині проведення перевірки ПрАТ «Рівнеазот» (пункт 352 Додатку до Наказу №1462 від 19.09.2017 «План перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками на IV квартал 2017 року»).

Позовні вимоги в повному обсязі підтримані представникам позивача в судовому засіданні та мотивовані протиправністю оскаржуваного наказу у відповідній частині. На обґрунтування позову представниками позивача зазначено, що наказ про планову перевірку ПрАТ «Рівнеазот» на предмет додержання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками, є таким, що суперечить вимогами частини першої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності». Так, вказана правова норма чітко визначає, що планові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому, а внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування субєкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим же періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року. Спірний наказ виданий 19.09.2017 і передбачає планові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю) на IV квартал 2017 року. Тобто наказом затверджено квартальний, а не річний план, і стосується він поточного, а не планового року. Реалізація планових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) відповідно до квартальних планів у 2017 році не передбачена жодним підзаконним нормативно-правовим актом і прямо заборонена згаданим Законом, а тому наказ відповідача у відповідній частині підлягає скасуванню. Заперечуючи доводи сторони відповідача додатково зазначили, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи здійснюють контроль не лише у сфері архітектурно-будівельного нагляду, а й у сфері нагляду за додержанням ліцензійних умов, а тому відповідні норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності» поширювали на них свою дію у відповідній частині і до внесення змін згідно із Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №1726-VIII від 03.11.2016, що набрав чинності з 01.01.2017. Також доводили, що оспорюваний наказ не затверджений центральним органом виконавчої влади, який реалізовує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, тобто Міністерством економічного розвитку і торгівлі України. Додатково зауважували, що позивач отримав два письмових повідомлення про дату і строк проведення відповідної перевірки, одне про те, що перевірка проводитиметься з 03.10.2017 по 09.10.2017, а друге - з 20.10.2017 по 26.10.2017, в той час як жодних змін до спірно наказу вже не вносилось. За сукупністю наведених обставин, просили позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" поширив свою дію на органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) згідно із Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №1726-VIII від 03.11.2016, що набрав чинності з 01.01.2017. Державна архітектурно-будівельна інспекція України як відповідний орган державного нагляду (контролю) не могла затвердити річний план на 2017 рік до 1 грудня 2016 року, тобто в той проміжок часу, в який відповідні норми Закону на неї ще не поширювались. Крім того, та обставина, що частина перша статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності» у новій редакції, яка передбачає затвердження виключно річних планів, набрала чинності лише з 01.01.2017 року, то це унеможливило застосування такої нової редакції у 2016 році, яка взагалі ще не існувала. Доводив, що наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1462 від 19.09.2017 в частині проведення перевірки ПрАТ «Рівнеазот» є законним, підставним та обґрунтованим. Крім того, вказаний наказ сам по собі не несе для позивача жодних правових наслідків, оскільки передбачає лише затвердження плану перевірок на IV квартал 2017 року. Скасування ж такого наказу призведе до того, що контролюючий орган буде позбавлений можливості перевірити додержання позивачем, як суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками. Просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову, оскільки ДАБІ України, у межах повноважень та у спосіб, передбачений діючим законодавством, були здійснені відповідні заходи та прийнято законний наказ.

Дослідженням письмових доказів суд встановив наступне.

ПрАТ «Рівнеазот» з 13.11.1995 і по даний час є зареєстрованим субєктом господарювання, юридичною особою, ідентифікаційний код 05607824 (а.с.19). Позивач має Ліцензію на господарську діяльність з будівництва обєктів IV і V категорій складності (за переліком робіт згідно з додатком), яка видана Держархбудінспекцією на основі наказу про видачу ліцензії №43-Л від 21.11.2016, дата видачі ліцензії - 02.12.2016, реєстраційний запис - НОМЕР_1 (а.с.60-61).

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1462 від 19.09.2017 затверджено план перевірок додержання субєктами господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками на IV квартал 2017 року, що додається. Згідно з мотивувальною частиною наказу, він виданий відповідно до Законів України «Про ліцензування видів господарської діяльності», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про регулювання містобудівної діяльності», постанов Кабінету міністрів України «Деякі питання ліцензування будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми та значними наслідками» №256 від 30.03.2016 та «Про ліцензування господарської діяльності, повязаної із створенням обєктів архітектури» №1396 від 05.12.2007 з метою забезпечення завдань, покладених на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 (а.с.9).

Додаток до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1462 від 19.09.2017 має назву «План перевірок додержання субєктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками на IV квартал 2017 року». Пунктом 352 вказаного Додатку визначено такого субєкта господарювання, як ПрАТ «Рівнеазот», який має ліцензію НОМЕР_1 з датою початку дії ліцензії 21.11.2016; дата початку перевірки 03.10.2017 (а.с.10).

До зазначеного додатку наказу вносились зміни, зокрема, 10.10.2017, однак вони жодним чином не стосувалися ПрАТ «Рівнеазот» (а.с.71-75).

На реалізацію наказу №1462 від 19.09.2017 у відповідній частині, керівником Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 21.09.2017 складено для ПрАТ «Рівнеазот» Повідомлення за №1017-3749-17, яким зазначеного субєкта господарювання поставлено до відома, що у період з 03.10.2017 по 09.10.2017 буде здійснено планову перевірку щодо додержання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми та значними наслідками, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №256 від 30.03.2016 (а.с.11-12). Зазначене Повідомлення отримане адресатом 25.09.2017 (а.с.13-14).

04.10.2017 керівником Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області направлено для ПрАТ «Рівнеазот» лист з повідомленням про те, що перевірка буде проведена в період з 20 по 26 жовтня 2017 року і з проханням вважати направлення на проведення перевірки №48-пл від 03.10.2017 недійсним (а.с.69). До листа додано Повідомлення за №1017-3986-17 від 04.10.2017, яким субєкта господарювання поставлено до відома, що у період з 20.10.2017 по 26.10.2017 буде здійснено планову перевірку щодо додержання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми та значними наслідками, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №256 від 30.03.2016 (а.с.7011-12). Зазначене Повідомлення отримане адресатом 25.09.2017 (а.с.13-14).

Також судом встановлено, що ПрАТ «Рівнеазот» відповідно до наказу Мінекономрозвитку «Про затвердження Плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2017 рік» №1909 від 15.11.2016 включене до комплексного заходу державного нагляду, з датою початку його проведення 03.10.2017, за участі таких контролюючих органів, як: Держекоінспекція у Рівненській області, Управління Держпраці у Рівненській області, Держенергонагляд, ДСННС України, Мінприроди та Держлікслужба (а.с.15-17). Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області у переліку контролюючих органів відсутнє.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що позов підлягає до задоволення повністю.

При цьому суд виходив з такого.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 (у відповідній редакції), Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Згідно з пунктом 3 вказаного Положення основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме:

- підготовка і внесення на розгляд Віце-премєр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до компетенції Держархбудінспекції;

- здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;

здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - обєкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках;

- ліцензування видів господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, та здійснення контролю за додержанням субєктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

А в силу вимог підпункту 2 пункту 4 Положення, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки:

- відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

- відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва обєктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

дотримання порядку обстеження та паспортизації обєктів, а також здійснення заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації;

- законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих обєктами нагляду;

- додержання субєктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно до цього, на Держархбудінспекцію покладено три різних функції:

1)функцію контролю у сфері містобудівної діяльності,

2)функцію нагляду у сфері містобудівної діяльності,

3)функцію контролю у сфері ліцензування відповідних видів господарської діяльності.

При цьому, порядок здійснення таких функцій регулюється різними нормативно-правовими актами.

Так, що стосується державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності, то такий в силу вимог статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011, є сукупністю заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 і передбачає, що такий контроль здійснюється зазвичай на обєктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Пунктами 6, 7 цього Порядку визначено підстави та строки проведення таких перевірок.

Державний архітектурно-будівельний нагляд, відповідно до статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих обєктами нагляду; витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; мають право безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду затверджений постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19.08.2015 і передбачає, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Пунктами 9-11 цього Порядку визначено підстави та строки проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 6 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» №222-VIII від 02.03.2015 орган ліцензування для цілей цього Закону за відповідним видом господарської діяльності здійснює контроль за додержанням ліцензіатами вимог ліцензійних умов та за результатами перевірки приймає рішення. Згідно з пунктом 9 частини першої статті 7 цього Закону (в редакції до 10.06.2017), ліцензуванню підлягають такі види господарської діяльності, як: будівництво об'єктів IV і V категорій складності - з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999. А згідно з пунктом 9 частини першої статті 7 цього Закону (в редакції з 10.06.2017), ліцензуванню підлягають такі види господарської діяльності, як: будівництво обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми та значними наслідками, - з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про архітектурну діяльність» №687-XIV від 20.05.1999. А в силу вимог частини сьомої статті 19 контроль за додержанням ліцензіатами вимог ліцензійних умов здійснюють у межах своїх повноважень органи ліцензування шляхом проведення планових і позапланових перевірок відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до цього, порядок проведення Держархбудінспекцію як органом ліцензування планових перевірок додержання субєктами господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів IV і V категорії складності (за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з середніми та значними наслідками) регулюється Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про ліцензування видів господарської діяльності» №222-VIII від 02.03.2015.

При цьому, постанова Кабінету Міністрів України №1396 від 05.12.2007, якою затверджений Порядок ліцензування господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури, як і постанова Кабінету Міністрів України №256 від 30.03.2016, якою затверджені Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми та значними наслідками та Перелік видів робіт із провадження господарської діяльності з будівництва обєктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів із середніми та значними наслідками, які підлягають ліцензуванню, жодним чином не регулюють питання проведення планових перевірок.

Таким чином, як в 2016 році, так і в 2017 році Держархбудінспекція затверджувала плани перевірок додержання субєктами господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва відповідних об'єктів відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007.

Разом з тим, в редакції що діяла до 01.01.2017 частина перша статті 5 цього Закону передбачала, що планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

В редакції, що почала діяти з 01.01.2017 відповідно до Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо лібералізації системи державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності» №1726-VIII від 03.11.2016, частина перша статті 5 передбачає, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування субєкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року. Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення. Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного субєкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається. За наявності у субєкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого субєкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу. Внесення одного й того самого субєкта господарювання до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) різних органів державного нагляду (контролю) є підставою для проведення щодо такого субєкта господарювання комплексного планового заходу державного нагляду (контролю). Субєкт господарювання має право відмовитися від проведення комплексного планового заходу державного нагляду (контролю) шляхом письмового звернення до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності. У такому разі перевірка такого субєкта господарюван-ня проводиться згідно з річними планами органів державного нагляду (контролю). Органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік субєктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких субєктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею субєктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).

Наказ Держархбудінспекції №1462 «Про затвердження плану перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками на IV квартал 2017 року», що є предметом оскарження у відповідній частині, прийнятий контролюючим органом 19.09.2017, тобто в той час, коли Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 вже діяв у редакції з урахуванням змін, внесених до нього Законом України №1726- VIII від 03.11.2016. Оскільки частина перша статті 5 цього Закону у такій редакції передбачає затвердження лише річних планів і забороняє внесення до них змін, то наказ Держархбудінспекції №1462 від 19.09.2017, яким затверджено квартальний план здійснення заходів органом державного нагляду (контролю), є таким, що прямо суперечить вказаній нормі Закону.

При цьому суд відхиляє доводи сторони відповідача про те, що Держархбудінспекція не могла до 15.10.2016 затвердити річний план на 2017 рік, позаяк не могла наперед знати, що з 01.01.2017 буде позбавлена права затверджувати квартальні плани, з огляду на те, що в силу вимог частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Оскільки жодним чинним нормативно-правовим актом Держархбудінспекції не надано право затвердження в 2017 році квартальних планів здійснення заходів контролю у сфері ліцензування відповідних видів господарської діяльності, то приймаючи наказ №1462 від 19.09.2017, відповідний орган державного нагляду (контролю) діяв не у законодавчо встановлений спосіб.

Доводи сторони відповідача про те, що Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 поширив свою дію на Держархбудінспекцію лише з 01.01.2017 суд також відхиляє, як безпідставні, позаяк попередня редакція визначала, що дія Закону не поширюється лише на відносини, які виникають під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду). В той же час, контроль за додержанням ліцензіатами вимог ліцензійних умов, який здійснюється Держархбудінспекцією, як органом ліцензування, не відноситься до заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наведених вище підстав, наказ Держархбудінспекції «Про затвердження плану перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками на IV квартал 2017 року» №1462 від 19.09.2017 в частині проведення перевірки ПрАТ «Рівнеазот» (пункт 352 Додатку до Наказу №1462 від 19.09.2017 «План перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками на IV квартал 2017 року») не відповідає критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, а відтак підлягає скасуванню судом.

Також за правилами частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем правомірність оскаржуваного наказу не доведена.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю.

Згідно з часиною першою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України "Про затвердження плану перевірок додержання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з будівництва об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми та значними наслідками на IV квартал 2017 року" №1462 від 19.09.2017 в частині проведення перевірки Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот" (пункт 352 Додатку).

Присудити на користь позивача - Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот" за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Державної архітектурно-будівельної інспекції України судовий збір у розмірі 1600,00 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий cуддя Друзенко Н.В.

Судді Дорошенко Н.О.

ОСОБА_4