Справа № 822/3058/17
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2017-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/3058/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2017 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., ознайомившись з позовною заявою ГО "УБД-АТО" до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання протиправими та скасування наказу і рішення, зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ГО "УБД-АТО" звернулась до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати неправомірним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 109 від 29.05.2017 "Про включення земельних ділянок до Переліку земельних ділянок сільськогосподарського призначення, права на які пропонуються до продажу на земельних торгах";

- визнати нікчемними та скасувати рішення Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області на заяву ОСОБА_1, члена ГО "УБД-АТО", від 02.06.2017 про відмову в задоволенні заяв;

- зобов'язати Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області повторно розглянути заяву ОСОБА_1, члена ГО "УБД-АТО", від 10.05.2017 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки розміром 2,0 га для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Кадиєвецької сільської ради Кам'янець - Подільського району Хмельницької області.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який поданий юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2017 року встановлено у розмірі 1600,00 грн.

Предметом даного позову є 3 вимоги немайнового характеру, кожна з яких є об'єктом сплати судового збору.

Отже, за подання до адміністративного суду даного позову ставка судового збору становить 4800,00 грн. (1600,00 грн. х 3).

Відповідно до приписів постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року N 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір" відповідні платіжні документи про оплату судового збору подаються до суду тільки в оригіналі.

Згідно з матеріалів справи, позивачем, всупереч нормам частини 3 статті 106 КАС України, до позовної заяви долучено не оригінал, а дублікат квитанції № 0.0.829513376.1 від 17.08.2017, який не є належним документом про сплату судового збору. Разом з тим, позивач не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували обґрунтованість надання дублікатів квитанцій про сплату судового збору, замість оригіналів.

Крім того, суд встановив, що квитанція № 0.0.829513376.1 від 17.08.2017 використовувалася при зверненні в суд ГО "УБД-АТО" до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування наказу та зобов'язання вчинити дії (справа №822/2347/17).

Таким чином, суд робить висновок, що позивачем не надано документа про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом №3674-VI, що суперечить вимогам, встановленим частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частин 4, 5 статті 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Відповідно до частини 7 статті 56 КАС України, законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Згідно з частиною 2 статті 58 КАС України повноваження законних представників підтверджуються документами, які стверджують займану ними посаду чи факт родинних, опікунських тощо відносин з особою, інтереси якої вони представляють.

Оглядом позовної заяви та доданих до неї матеріалів також встановлено, що позовна заява не підписана ОСОБА_1 та відсутні документи на підтвердження того, що ОСОБА_1 на момент звернення до суду є законним представником ГО "УБД-АТО" і, відповідно, має право підписувати та подавати позовну заяву від імені ГО "УБД-АТО".

Також позивач у позовних вимогах стверджує про порушене право членів ГО "УБД-АТО", однак в порушення вимог закону не надає доказів його права представляти інтереси цих осіб і порушення їх прав. Тобто, не враховує, що всі інші особи, які вважають, що рішення, дії (бездіяльність) суб'єкта владних повноважень порушують їх права, повинні самостійно їх захищати, в тому числі за участі представників, які (представники) повинні підтвердити повноваження документами, що визначені статтею 58 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно визначень, наведених у статті 3 КАС України, адміністративний позов - звернення до адміністративного суду про захист прав, свобод та інтересів або на виконання повноважень у публічно-правових відносинах; позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що до адміністративного суду може звернутися фізична або юридична особа, права, свободи чи інтереси якої порушено суб'єктом владних повноважень у зв'язку із винесенням останнім рішення (нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії), вчиненням дій або не вчинення дій, які повинні бути вчинені в межах повноважень органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхньої посадової чи службової особи, іншого суб'єкта при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. Вимоги позивача повинні стосуватися захисту або відновлення його прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єкта владних повноважень.

При вирішенні питання щодо прийняття до розгляду в порядку адміністративного судочинства позову суду слід визначитись, зокрема, з такими питаннями: які саме права, свободи чи інтереси позивача порушені, в чому саме вони полягають і якими саме рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень вони порушені; чи відносяться спірні правовідносини до публічно-правових; чи не підлягає порушені права, свобода чи інтереси фізичної або юридичної особи захисту в порядку іншого провадження.

Позивач в позовній заяві вказує про свої звернення від 08.05.2017 № 1011, від 17.05.2017 року № 1081, від 25.05.2017 року № 0194 до відповідача із заявою про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та про надану відповідачем відмову від 02.06.2017. Проте до матеріалів справи додано відмову від 02.06.2017 за №С-13263/0-5640/6-17, адресовану громадянину ОСОБА_1 стосовно земельної ділянки з приводу якої він звертався, а не ГО "УБД-АТО", як позивачу.

Відповідно до частини 2 статті 106 КАС України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Позивач додає до позовної заяви лист адресований безпосередньо ОСОБА_1, як фізичній особі, а не голові ГО "УБД-АТО", тим самим не обґрунтовує як саме рішення Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № П-13243/0-5675/6-17 від 02.06.2017 року про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 порушує права членів ГО "УБД-АТО".

Тобто, позивачем не обґрунтувано позовні вимоги, а саме не зазначено яким чином відповідач порушив його права та інтереси, а також не надано доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу.

За приписами частини 4 статті 105 КАС України, адміністративний позов може містити вимоги, зокрема, про скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії.

Всупереч зазначеного, прохальна частина адміністративного позову викладена з порушенням вимог частини 4 статті 105 та пункту 4 частини 1 статті 106 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки повинні бути усунені позивачем протягом п'яти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання:

1) доказів сплати судового збору у розмірі 4800,00 грн. за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду;

2) позовної заяви та її копій відповідно до кількості відповідачів із зазначенням:

- позовних вимог відповідно до вимог частини 4 статті 105 КАС України;

- порушених відповідачем, на думку позивача, прав та інтересів ГО "УБД-АТО";

- підпису уповноваженої особи;

3) доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1, як голови ГО "УБД-АТО";

4) статуту ГО "УБД-АТО";

5) наданої відповідачем відповіді на звернення ГО "УБД-АТО", а не ОСОБА_1, як фізичній особі.

Керуючись статтями 106, 108 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ГО "УБД-АТО" до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання протиправими та скасування наказу і рішення, зобов'язання вчинити дії, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - п'ять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Суддя/підпис/ОСОБА_2
"Згідно з оригіналом" Суддя ОСОБА_2