Справа № 826/10483/16
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2017-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2017 року м. Київ К/800/24981/17

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Єрьоміна А. В., Мороз Л. Л.,

секретарі судового засідання: Гуловій О. І.,

за участі представника позивача: Михайлюк-Філімонової Є.В.,

представника відповідача: Єфімової Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"" про застосування заходів реагування, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2017 року,

у с т а н о в и л а :

У липні 2016 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - ГУ ДСНС України у місті Києві) звернулось до суду з адміністративним позовом до Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"" (далі - ПАТ "ХК "Київміськбуд"") про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПАТ "ХК "Київміськбуд"" за адресою: вул. Червонопрапорна, 28 (28-А) у м. Києві, шляхом відключення джерел електроживлення, накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підприємства за вищевказаною адресою.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що на підставі Кодексу цивільного захисту України та Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" посадовими особами ГУ ДСНС України у місті Києві здійснено планову перевірку приміщення ПАТ "ХК "Київміськбуд"", розташованого по вулиці Червонопрапорній, 28 (28-А) в місті Києві, за результатами проведення якої складено акт № 356 від 24 червня 2016 року, в якому відображено численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, що створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Враховуючи відсутність зауважень або заперечень щодо акту перевірки № 356 від 24 червня 2016 року, врученого ОСОБА_3, яка згідно з договором від 01 квітня 2016 року є відповідальною за протипожежний стан майнового комплексу, а також відсутність усунення порушень, виявлених посадовими особами контролюючого органу, позивач звернувсь до суду з вимогою про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПАТ "ХК "Київміськбуд"" за адресою: вул. Червонопрапорна, 28 (28-А) у м. Києві.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2017 року, позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Застосовано до ПАТ "ХК "Київміськбуд"" заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПАТ "ХК "Київміськбуд"" за адресою: вул. Червонопрапорна, 28 (28-А) у м. Києві, шляхом відключення джерел електроживлення, накладання печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підприємства за вищевказаною адресою.

У своїй касаційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати їх рішення та прийняти нове, яким відмовити у позові.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України та Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Порядку проведення планових (позапланових) перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02 листопада 2015 року № 1337, ГУ ДСНС України у місті Києві сформовано наказ № 215 від 17 травня 2016 року "Про проведення планових перевірок", згідно з яким передбачено у період з 06 червня 2016 року по 24 червня 2016 року проведення планової перевірки додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної безпеки приміщення ПАТ "ХК "Київміськбуд"", яке знаходиться по вулиці Червонопрапорній, 28 (28-А) у місті Києві.

Так, 20 травня 2016 року на адресу керівництва відповідача направлено повідомлення № 24/1233 від 19 травня 2016 року, в якому вказано про намір здійснення перевірки додержання і виконання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту ПАТ "ХК "Київміськбуд"".

На виконання запланованих заходів посадовими особами ГУ ДСНС України у місті Києві на підставі виданого посвідчення № 514 від 01 червня 2016 року проведено планову перевірку, за результатами якої складено акт № 356 від 24 червня 2016 року, в якому відображено ряд порушень, зокрема:

1) допускається захаращування, використання для складування матеріалів, устаткування, стоянок транспорту протипожежні відстані між будинками, спорудами;

2) у разі встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, грати не розкриваються, не розсуваються, не знімаються;

3) допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток адміністративного корпусу; .

4) з'єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів виконано не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

5) в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з'єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів або оснащені автономними системами пожежогасіння;

6) допускається експлуатація тимчасових дільниць електромереж;

7) для загального відключення силових та освітлювальних мереж складських приміщень та інших подібних приміщень відсутні апарати відключення (вимикачі) поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах. Спільні апарати відключення (вимикачі) слід розташовувати в ящиках з негорючих матеріалів або в нішах, які мають пристосування для пломбування та замикання на замок)

8) електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального с апарата захисту (плавкої вставки);

9) електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

10) допускається: відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу (ФО-П ОСОБА_4, ФО-П ОСОБА_5); застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред'являються до переносних (пересувних) електропроводок; підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами); складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; використання побутових електронагрівальних приладів без негорючих теплоізоляційних підставок та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено;

11) не у всіх приміщеннях проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

12) приміщення електрощитових не відділені протипожежними перешкодами відповідно до вимог ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

13) двері електрощитових, венкамер не виконані протипожежними з межею вогнестійкості не менше ЕІ30;

14) під час експлуатації побутових кондиціонерів дозволяється використовування як опорні конструкції горючі елементи конструкцій рам замість монтажних кріплень заводського виготовлення або інших металевих конструкцій при встановленні кондиціонера у віконному отворі (ТОВ "Тантьєма", кабінет гр. ОСОБА_3);

15) системи протипожежного захисту знаходяться в неробочому стані та не готові до виконання покладених на них функцій;

16) не всі будинки, приміщення та споруди обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

17) монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування систем протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

18) приміщення фарбувальних камер (ТОВ "Тантьєма", ФО-П ОСОБА_6) не обладнані системою автоматичного пожежогасіння з виводом сигналу від приладів автоматики на пульт централізованого спостереження пожежної охорони;

19) приміщення будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв'язком;

20) відсутні згідно з вимогами ДБН В. 1.1 -7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва", ДБН В.2.5-23-2010 "Проектування електрообладнання об'єктів цивільного призначення" світлові покажчики "Вихід" в адміністративній будівлі;

21) протипожежні перешкоди між складськими приміщеннями ФО-П ОСОБА_4 та СТО не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

22) коридори офісної будівлі, які не мають природного освітлення та довжиною більше 15м, не обладнані спеціальною системою димовидалення;

23) внутрішні металеві сходи не виконані з межею вогнестійкості 60 хвилин (ТОВ "Тантьєма");

24) металеві каркасні конструкції складських приміщень не доведені до нормованої межі вогнестійкості;

25) ширина проходів між стінами та штабелями в складських приміщеннях менше 0,8 метра;

26) комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод;

27) не всі складські та виробничі приміщення обладнані внутрішнім протипожежним водогоном,

28) пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з'єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола різнотипні;

29) пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців не пройшли технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

30) пожежні кран-комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, не мають отвори для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

31) пожежні кран-комплекти знаходяться в неробочому стані та неможливе їх використання за призначенням;

32) переносні вогнегасники не розміщені шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення; установлювання в пожежні шафи поруч з пожежними кранами, у спеціальні тумби, підставки або на пожежні щити (стенди);

33) до комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, не входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1шт; покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2х2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.;

34) не проведено технічне обслуговування всіх вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, а також ДСТУ 4297-2004 "Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги";

35) складання й розведення всіх видів лаків та фарб не здійснюється на відкритому майданчику або у спеціально виділеному ізольованому приміщенні, розташованому біля зовнішньої стіни з віконними отворами. Це приміщення повинно мати самостійний евакуаційний вихід. (ТОВ "Тантьєма", ФО-П ОСОБА_6);

36) допускається зберігання тари на рампах ТОВ "Регіон Груп";

37) конструкції стелажів (у тому числі полиці) висотою більше 3 м виконані з горючих матеріалів (ФО-П ОСОБА_4);

38) ширина проходів та місця штабельного зберігання не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно;

39) допускається зберігання сторонніх речовин, матеріалів, обладнання, предметів у складах балонів з газами (ТОВ "Тантьєма");

40) допускається зберігання балонів з горючими газами та окислювачами у приміщеннях, які не є спеціальними складами балонів (ТОВ "Тантьєма");

41) приміщення фарбувальних ділянок ТОВ "Тантьєма" не обладнані самостійною примусовою припливно-витяжною вентиляцією та системами місцевих підсосів;

42) допускається розведення багаття, користування відкритим вогнем на відстані менше 30 м від будівель та споруд;

43) не всі посадові особи та працівники пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою КМУ від 26.06.2013 № 444;

44) допускається залишення без догляду джерела відкритого вогню;

45) дерев'яні конструкції навісів ТОВ "Тантьєма" не оброблені вогнезахисною сумішшю, за винятком вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів;

46) для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки "Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", а також клас зони за "Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок", у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об'єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами;

47) у складських та виробничих приміщеннях рівень вибухозахисту (ступеня захисту оболонки) електрообладнання в т.ч. розподільчих щитів не відповідає класу зони відповідно до ПУЕ;

48) допускається користування пошкодженими розетками, відгалужу вальними та з'єднувальними коробками;

49) відсутнє централізоване пожежне спостерігання для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту об'єкта (тривожне сповіщення від приймально-контрольного приладу системи протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання);

50) для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопостачання не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта (1 раз на рік). Випробування водопроводу не проведено після ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу;

51) допускається використання приміщень без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки;

52) відповідно до наказу МВС № 934 від 11.09.2014 року не проведене спеціальне об'єктове навчання і тренування з питань цивільного захисту;

53) для отримання працівниками відомостей про конкретні дії у надзвичайних ситуаціях з урахуванням особливостей виробничої діяльності відсутній інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту.

За наслідками проведеної перевірки вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, 24 червня 2016 року ГУ ДСНС України у місті Києві складено протокол КІП № 012677 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, яка згідно з договором від 01 квітня 2016 року є відповідальною за протипожежний стан майнового комплексу.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість доводів контролюючого органу щодо існування підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПАТ "ХК "Київміськбуд"", розташованих по вулиці Червонопрапорній, 28 (28-А) у місті Києві.

Зазначена позиція була підтримана і Київським апеляційним адміністративним судом, який переглянув постанову суду першої інстанції та залишив її без змін.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України зазначені висновки судів попередніх інстанцій вважає вірними та такими, що зроблені на підставі правильно застосованих норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку зі здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

В силу пункту 5 частини другої статті 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України обумовлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктом 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Право звернення позивача до суду врегульовано підпунктом 10 пункту 9 розділу ІІІ Порядку проведення планових (позапланових) перевірок щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02 листопада 2015 року № 1337 (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) (далі - Порядок № 1337), в якому вказано, що посадові особи ДСНС України або її територіальних органів під час здійснення перевірок мають право, зокрема, звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Приписами статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб'єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Приписами пункту 12 розділу ІІІ Порядку № 1337 обумовлено, що за результатами проведеної перевірки суб'єкта господарювання посадовою особою ДСНС України або її територіального органу у разі виявлення порушень вимог законодавства з питань цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки складається акт перевірки, в якому детально описуються виявлені порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки з посиланням на відповідні вимоги законодавства.

Згідно з пунктом 9 розділу ІІІ Порядку № 1337 посадові особи ДСНС України або її територіальних органів під час здійснення перевірок мають право, зокрема, надавати (надсилати) суб'єктам господарювання обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень законодавства.

У відповідності до приписів статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності та притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб і громадян, винних у порушенні законів та інших нормативно-правових актів у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.

Аналогічне положення кореспондується з положеннями статті 9-1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", в якій передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, належать, зокрема, складання протоколів про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом.

З матеріалів справи вбачається, що за наслідками проведеної планової перевірки контролюючим органом складено акт № 356 від 24 червня 2016 року, в якому відображено численні порушення відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту на території та в будівлях автотранспортного цеху.

Разом з цим, 24 червня 2016 року ГУ ДСНС України у місті Києві складено протокол КІП № 012677 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, за участю якої, насамперед, й була проведена планова перевірка, що підтверджується актом перевірки № 356, в якому міститься її підпис про вручення примірника акту.

Доводи ПАТ "ХК "Київміськбуд"" щодо проведення планової перевірки за участю неуповноваженої особи спростовується договором про надання послуг № 1641 ІМ, укладеного 01 квітня 2016 року між ПАТ "ХК "Київміськбуд"" та ОСОБА_3, за умовами якого остання є відповідальною за протипожежний стан майнового комплексу.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров'ю людини.

Отже, законодавець пов'язує настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що існуючі у ПАТ "ХК "Київміськбуд"" порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що зафіксовані в акті перевірки № 356 від 24 червня 2016 року в їх сукупності можуть кваліфікуватись як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров'ю людей.

Разом з цим, фототаблицею прикладів порушень правил пожежної та техногенної безпеки, що виявлені під час здійснення перевірки, яка міститься в матеріалах справи повністю спростовуються доводи касаційної скарги стосовно непроведення планової перевірки контролюючим органом взагалі.

Крім того, колегія суддів Вищого адміністративного суду України звертає увагу, що представник ПАТ "ХК "Київміськбуд"" не вказує на усунення порушень, які зафіксовано в акті планової перевірки № 356 від 24 червня 2016 року.

В силу частин дванадцятої, тринадцятої статті 183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Заява про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) підлягає розгляду та вирішенню суддею одноособово з повідомленням осіб, які беруть участь у справі, протягом п'яти днів з дня її отримання судом. Неприбуття у судове засідання осіб, яким належним чином повідомлено про час і місце розгляду, не перешкоджає розгляду такої заяви. У разі якщо суд дійде висновку про можливість ухвалення законного судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, він розглядає заяву у порядку письмового провадження. За результатами розгляду заяви суд постановляє ухвалу про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні, яка не підлягає оскарженню. Відмова у задоволенні заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою про скасування заходів реагування.

Відповідно до частини першої статті 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на викладене, висновки судів попередніх інстанцій є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.

Доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновків судів та обставин справи не спростовують.

Керуючись статтями 167, 221, 223, 224, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"" залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2017 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2017 року у цій справі залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді А. В. Єрьомін

Л. Л. Мороз