Справа № 813/1813/16
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

з питань розяснення судового рішення

31 жовтня 2017 року Справа № 813/1813/16

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Грень Н.М.,

секретар судового засідання Редкевич О.Р.,

заявник (відповідач) ОСОБА_1,

позивач ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву Головного управління ДФС у Львівській області про розяснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року у адміністративній справі №813/1813/16 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправною бездіяльності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління ДФС у Львівській області про розяснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року у адміністративній справі №813/1813/16 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправною бездіяльності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року, залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від19.07.2017 року, адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено частково, а саме: визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДФС у Львівській області від 12 травня 2016 року №202-О Про звільнення; поновлено ОСОБА_2 на посаді головного державного інспектора відділу комунікацій з громадськістю управління комунікацій Головного управління ДФС у Львівській області з 13 травня 2016 року; стягнуто з Головного управління ДФС у Львівській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 11714,72 грн.; постанову в частині поновлення ОСОБА_3 на посаді та стягнення середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць у розмірі 4175,30 грн. допущено до негайного виконання.

Через канцелярію суду надійшла заява Головного управління ДФС у Львівській області про розяснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року, в обґрунтування якої зазначено, що штатна чисельність ГУ ДФС у Львівській області на 2016 рік зменшена, у штатному розписі ГУ ДФС у Львівській області відсутня посада головного державного інспектора відділу комунікацій з громадськістю управління комунікацій Головного управління ДФС у Львівській області, що унеможливлює виконання рішення суду.

Представник заявника(відповідача) у судовому засіданні заяву підтримала.

Позивач у справі у судовому засіданні заперечила щодо задоволення заяви, зазначила, що така є неактуальною, оскільки відповідно до Наказу №67-0 від 04.04.2017 року та Наказу №427-0 від 31.08.2017 року ОСОБА_2 поновлено на посаді головного державного інспектора відділу комунікації з громадськістю управління комунікації Головного управління ДФС у Львівській області, відповідно рішення суду є виконаним.

Відповідно до частини 1 статті 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Відповідно до ст. 158 КАС України, судове рішення, яким суд вирішує спір по суті, викладається у формі постанови, судове рішення, яким суд зупиняє чи закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або приймає рішення щодо інших процесуальних дій, клопотань, викладається у формі ухвали.

Роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Частиною 2 ст. 170 КАС України передбачено подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналізуючи наведену правову норму, суд зазначає, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, визначений ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України механізм не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення.

При цьому, суд наголошує, що відповідно до норм чинного законодавства роз'ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи, які ведуть до труднощів при їх виконанні, чого в даному випадку не має, оскільки ухвала суду про залишення позовної заяви без руху викладена доступною, зрозумілою мовою, і не потребує додаткових роз'яснень.

Суд звертає увагу, що роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримані вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Заява відповідача про роз'яснення рішення не містить посилань на те, що певні частини постанови є суперечливими між собою. Заявник, фактично, висловлює суб'єктивне відношення до цього рішення і мотивів суду при його прийнятті. Однак, це не свідчить про незрозумілість самого рішення чи його окремих положень.

Більше того, відповідно до постанови державного виконавця ВПВР УДВС ГТУЮ у Львівській області про закінчення виконавчого провадження від 15.09.2017 року, наказом №67-0 від 04.04.2017 року ОСОБА_2 поновлено на пасаді головного державного інспектора відділу комунікації з громадськістю управління комунікації Головного управління ДФС у Львівській області, що свідчить про виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року, а тому заява про розяснення постанови Львівського окружного адміністративного суду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 160, 165, 167, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви Головного управління ДФС у Львівській області про розяснення постанови Львівського окружного адміністративного суду від 13.12.2016 року у адміністративній справі №813/1813/16 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправною бездіяльності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд, згідно ст. 186 КАС України. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано, згідно ст. 254 КАС України. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст ухвали складено та підписано 01.11.2017 року.