Справа № 826/9606/17
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

29 вересня 2017 року № 826/9606/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. розглянув у порядку письмового провадження об'єднану адміністративну справу за позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України про скасування рішення в частині, визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд) надійшли позови:

- ОСОБА_1, (далі - ОСОБА_1), до Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України про: скасування рішення Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166 «Про затвердження роз'яснення з питань направлення на стажування та видачі за результатами його проходження свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особам, стосовно яких існують обставини несумісності» в частині роз'яснень «Щодо складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності» (додаток 1); визнання протиправними дій Ради адвокатів Київської області щодо відмови у прийнятті у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, присяги адвоката та щодо відмови у видачі останньому свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; зобов'язання Ради адвокатів Київської області прийняти у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, присягу адвоката та видати останньому свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Відповідною ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі № 826/9606/17, яку призначено до розгляду у судовому засіданні (далі - справа № 826/9606/17);

- ОСОБА_2, (далі - ОСОБА_2), до Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України про: скасування рішення Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166 ««Про затвердження роз'яснення з питань направлення на стажування та видачі за результатами його проходження свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особам, стосовно яких існують обставини несумісності» в частині роз'яснень «Щодо складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності», визнання протиправними дій Ради адвокатів Київської області щодо відмови у прийнятті у ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присяги адвоката та щодо відмови у видачі останньому свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, зобов'язання Ради адвокатів Київської області прийняти у ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присягу адвоката та видати останньому свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Відповідною ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі № 826/9608/17, яку призначено до розгляду у судовому засіданні (далі - справа № 826/9608/17)

Відповідною ухвалою суду адміністративні справи № 826/9606/17 та № 826/9608/17 об'єднано в одне провадження. Об'єднаній адміністративній справі за позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, (далі - позивачі), до Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України, (далі - відповідачі), про: скасування рішення Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166 «Про затвердження роз'яснення з питань направлення на стажування та видачі за результатами його проходження свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особам, стосовно яких існують обставини несумісності» в частині роз'яснень «Щодо складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності» (додаток 1); визнання протиправними дій Ради адвокатів Київської області щодо відмови у прийнятті у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присяги адвоката та щодо відмови у видачі останнім свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю; зобов'язання Ради адвокатів Київської області прийняти у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присягу адвоката та видати останнім свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, присвоєно загальний № 826/9606/17 (далі - справа).

У ході розгляду справи позивачі підтримали позови та просили задовольнити їх повністю з підстав, зазначених у них та наданих на їх обґрунтування доказах, а представники відповідача-2 (Ради адвокатів України) заперечували проти позовів та просили відмовити у їх задоволенні повністю.

Представник відповідача-1 (Ради адвокатів Київської області) у судові засідання не прибув, хоча про дати, час та місце судового розгляду справи сторона відповідача-1 повідомлена належним чином, заява про розгляд справи за відсутності відповідача-1 до суду не надійшла.

Позивачі у відповідне судове засідання також не прибули, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи позивачі повідомлені належним чином.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, (далі - КАС України), прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Відповідною ухвалою суду, постановленою у порядку письмового провадження, відмовлено у задоволенні клопотання Ради адвокатів України про закриття провадження у справі.

Оцінивши у порядку письмового провадження належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд -

ВСТАНОВИВ:

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», (далі - Закон).

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 2 Закону, адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 6 Закону, адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Не може бути адвокатом особа, яка:

1) має непогашену чи незняту в установленому законом порядку судимість за вчинення тяжкого, особливо тяжкого злочину, а також злочину середньої тяжкості, за який призначено покарання у виді позбавлення волі;

2) визнана судом недієздатною чи обмежено дієздатною;

3) позбавлена права на заняття адвокатською діяльністю, - протягом двох років з дня прийняття рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

4) звільнена з посади судді, прокурора, слідчого, нотаріуса, з державної служби або служби в органах місцевого самоврядування за порушення присяги, вчинення корупційного правопорушення, - протягом трьох років з дня такого звільнення.

Як з'ясовано у ході судового розгляду справи та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, позивачі, маючи намір стати адвокатами та відповідаючи вимогам, встановленим ст. 6 Закону, склали відповідний кваліфікаційний іспит та пройшли стажування у відповідності до вимог Закону.

Зокрема, 19.05.2016 р., на підставі рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 52, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 видано свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту (свідоцтво серії НОМЕР_1 видано ОСОБА_1, свідоцтво серії НОМЕР_2 видано ОСОБА_2).

У червні 2016 р., що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями квитанцій, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснено внесок за проходження стажування на рахунок Ради адвокатів Київської області у розмірі 21 750, 00 грн. кожним.

В подальшому, а саме 08.07.2016 р. Радою адвокатів Київської області, на підставі рішення від 08.07.2016 р. № 36, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 видано направлення для проходження стажування до адвоката, який здійснює індивідуальну адвокатську діяльність, (ОСОБА_1 - направлення серії НОМЕР_3, а ОСОБА_2 - направлення серії НОМЕР_4).

Крім того, Радою адвокатів Київської області для ОСОБА_1 та ОСОБА_2 затверджено Індивідуальні плани проходження стажування для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

У період із липня 2016 р. по січень 2017 р. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у повному обсязі виконано план стажування, що підтверджується відповідними звітами, які подавалися до Ради адвокатів Київської області.

У січні 2017 р. адвокатом, у якого ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проходили стажування, подано до Ради адвокатів Київської області звіти про оцінку стажування вказаних осіб, згідно з якими, план стажування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виконано у повному обсязі.

У ході судового розгляду справи не встановлено факту наявності у Ради адвокатів Київської області зауважень до звітів про проходження стажування. Натомість, як зазначено у листах Ради адвокатів Київської області від 10.07.2017 р. № 360/0/2.17 та № 359/0/2.17, за результатами проходження стажування Радою адвокатів Київської області було розглянуто та затверджено звіти про проходження стажування та звіти про оцінку проходження стажування.

Щодо видачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю, Радою адвокатів Київської області повідомлено наступне.

Згідно з рішенням Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166, складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності, є порушенням ч. 1 ст. 7 Закону.

Вказане рішення ґрунтується на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону, одним зі складових набуття статусу адвоката є складання особою присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону, несумісною з діяльністю адвоката є: 1) робота на посадах осіб, зазначених у п.1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції»; 2) військова або альтернативна (невійськова) служба; 3) нотаріальна діяльність; 4) судово-експертна діяльність.

Отже, зважаючи, що станом на момент затвердження звітів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про проходження стажування та на момент надання відповіді (листи від 10.07.2017 р. № 360/0/2.17 та № 359/0/2.17) такі особи працювали на посадах, несумісних з адвокатською діяльністю, Рада адвокатів Київської області позбавлена можливості прийняти у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 присягу адвоката та видати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Вважаючи рішення Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166 таким, що підлягає скасуванню, а вказану вище відмову - протиправною, позивачі звернулися до суду з позовами.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

13.06.2016 р. Радою адвокатів України прийнято рішення № 166, яким затверджено роз'яснення з питань направлення на стажування та видачі за результатами його проходження свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особам, стосовно яких існують обставини несумісності.

Так, зі змісту додатку 1 до рішення № 166, щодо складення присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності, вбачається, що складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (тобто набуття статусу адвоката) особою, яка здійснює діяльність, несумісну з діяльністю адвоката, є порушенням ч. 1 ст. 7 Закону.

У ході судового розгляду справи з'ясовано, що на час затвердження звітів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про проходження стажування та на момент надання відповідей вказані особи були діючими працівниками органів прокуратури України.

Зважаючи на викладене, суд вертає увагу на рішення Вищої ради правосуддя, яка є незалежним конституційним органом державної влади та суддівського врядування, від 30.05.2017 р. № 1328/0/15-17 «Про визнання відсутності порушень вимог щодо несумісності керівником Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_3».

У рішенні Вищої ради правосуддя висловлено правову позицію, яка полягає у тому, що отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю не є свідченням порушення вимог про сумісність. Також отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю не свідчить про те, що особа, яка отримала таке свідоцтво, одразу почала вчиняти дії, що можуть бути визначені як адвокатська діяльність згідно зі ст.ст. 1, 19 Закону.

Зокрема, у рішенні Вищої ради правосуддя наведено приклад отримання особою свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, при тому, що така особа на час отримання свідоцтва обіймала посаду в органах прокуратури України. Зокрема, 19.06.2016 р. особа отримала вказане свідоцтво і й той же день зупинила право на заняття адвокатською діяльністю шляхом подання відповідної заяви.

Згідно з п. 11 розділу 2 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 р., не є перешкодою для вирішення питання про допуск до складення кваліфікаційного іспиту особи, яка на час звернення з заявою про допуск та складення кваліфікаційного іспиту обіймає посади, передбачені ч. 1 ст. 7 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Оцінка несумісності займаних особою посад з адвокатською діяльністю здійснюється радою адвокатів регіону при вирішенні питання про допуск особи до стажування/ видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України «Про прокуратуру», на прокурора поширюються обмеження щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, визначені Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції».

Частиною 1 ст. 7 Закону передбачено, що несумісною з діяльністю адвоката є робота на посадах осіб, зазначених у п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції».

Закон України «Про засади запобігання і протидії корупції» втратив чинність згідно з Законом України «Про запобігання корупції», який, у свою чергу, містить аналогічні норми стосовно обмеження сумісництва, тобто правове регулювання цих правовідносин не змінилося.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону, право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі подання адвокатом заяви про зупинення адвокатської діяльності.

Протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати (ч. 5 ст. 31 Закону).

Визначення поняття «адвокатська діяльність» міститься у п. 2 п. 1 ст. 1 Закону, відповідно до якого, адвокатською діяльністю є незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Тобто, адвокатська діяльність - це вчинення адвокатом дій, спрямованих на здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Сам факт складення присяги та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, як вже зазначено вище та з чим погоджується суд, не свідчить про безпосереднє здійснення особою адвокатської діяльності.

До того ж, положеннями Закону передбачено право адвоката на підставі заяви зупинити адвокатську діяльність.

Отже, отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю підтверджує саме факт набуття особою, у тому числі тією, трудова діяльність якої несумісна з адвокатською, права здійснювати таку діяльність.

Законодавчі обмеження чи заборони отримувати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю діючими працівниками органів прокуратури України відсутні, оскільки таку діяльність можливо зупинити після отримання відповідного свідоцтва.

Таким чином, підсумовуючи усе викладене у сукупності, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення № 166 в частині роз'яснень «Щодо складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності» є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки безпідставно та всупереч нормам законодавства позбавляє осіб, які склали кваліфікаційний іспит та пройшли стажування у повному обсязі та без зауважень, скласти присягу та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Викладене також підтверджує, що Радою адвокатів Київської області протиправно позбавлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 можливості скласти присягу адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. При цьому, суд зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повністю відповідають вимогам, висунутим нормами Закону до осіб, які мають намір стати адвокатами.

Статтею 10 Закону обумовлено, що стажування полягає в перевірці готовності особи, яка отримала свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту, самостійно здійснювати адвокатську діяльність. Стажування здійснюється протягом шести місяців під керівництвом адвоката за направленням ради адвокатів регіону.

Стажистом адвоката може бути особа, яка на день початку стажування має дійсне свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту.

Стажування може здійснюватися у вільний від основної роботи час стажиста.

Порядок проходження стажування, програма та методика оцінювання стажування, розмір внеску на проходження стажування та порядок його сплати затверджуються Радою адвокатів України.

За результатами стажування керівник стажування складає звіт про оцінку стажування та направляє його раді адвокатів регіону.

Результати стажування оцінюються радою адвокатів регіону протягом тридцяти днів з дня отримання звіту.

За оцінкою результатів стажування рада адвокатів регіону приймає рішення про:

1) видачу особі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю;

2) продовження стажування на строк від одного до трьох місяців.

Особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України (ч. 1 ст. 11 Закону).

З викладених норм чітко вбачається, що за результатами розгляду звіту про оцінку стажування та оцінки результатів стажування рада адвокатів має прийняти рішення або про видачу особі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, або про продовження стажування на строк від одного до трьох місяців.

У випадку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Радою адвокатів Київської області не прийнято жодного з перелічених рішень. При цьому, необхідно зазначити, що зауважень до порядку проведення та/чи результатів стажування таких осіб у Ради адвокатів Київської області не було. Згідно з відповіддю ради, відповідне стажування позивачів зараховано, а тому рада повинна була прийняти рішення про видачу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, виходячи із зазначеного, суд приходить до висновку, що з метою належного захисту прав та інтересів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, мають бути задоволені їх вимоги про зобов'язання Ради адвокатів Київської області прийняти у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присягу адвоката та видати останнім свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю. Саме це, за переконанням суду, є належним способом захисту порушених прав та інтересів ОСОБА_1 та ОСОБА_2

До того ж, вчинення радою адвокатів таких дій безпосередньо передбачено нормами Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позови ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України про скасування рішення в частині, визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити певні дії є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Суд зазначає, що зі змісту постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 р. № 7, вбачається, що акт суб'єкта владних повноважень може бути скасовано тільки у разі визнання його протиправним, тобто таким, що порушує права та законні інтереси особи, оскільки, скасування такого акта є способом захисту порушеного права, який застосовується у разі, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту його прийняття.

Згідно з ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 69-71, 86, 94, 128, 158-163, 167 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позови задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Ради адвокатів України від 13.06.2016 р. № 166 «Про затвердження роз'яснення з питань направлення на стажування та видачі за результатами його проходження свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особам, стосовно яких існують обставини несумісності» в частині роз'яснень «Щодо складання присяги адвоката України та отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю особою, стосовно якої існують обставини несумісності» (додаток 1).

3. Визнати протиправними дії Ради адвокатів Київської області щодо відмови у прийнятті у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присяги адвоката та щодо відмови у видачі ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю.

4. Зобовязати Раду адвокатів Київської області прийняти у ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, присягу адвоката та видати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

5. Присудити на користь ОСОБА_1 здійснений ним судовий збір у розмірі 1 920, 00 грн. (одна тисяча дев'ятсот двадцять гривень 00 копійок) солідарно за рахунок бюджетних асигнувань Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України.

6. Присудити на користь ОСОБА_2 здійснений ним судовий збір у розмірі 1 920, 00 грн. (одна тисяча дев'ятсот двадцять гривень 00 копійок) солідарно за рахунок бюджетних асигнувань Ради адвокатів Київської області та Ради адвокатів України.

Копії постанови направити (вручити) сторонам (їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, встановлені ст. 167 КАС України.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.І. Келеберда