Справа № 319/308/17
Суддя: Хамзін Т. Р.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/308/17
Провадження №2-а/319/8/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2017 року (13 година 05 хвилин) смт. Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Хамзіна Т.Р.,

за участі секретаря судового засідання Фінько Ю.В.,

за участі:

позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника відповідача Більмацького селищного голови Будника П.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Куйбишевського районного суду Запорізької області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області про визнання протиправним та скасування рішення Куйбишевської селищної ради Запорізької області від 07 липня 2016 року №2,

встановив:

До Куйбишевського районного суду Запорізької області звернулись ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 з позовом до Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області про визнання протиправним та скасування рішення Куйбишевської селищної ради Запорізької області від 07 липня 2016 року «Про пропозицію щодо перейменування смт. Більмак Більмацького району Запорізької області», яким надано згоду на перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області, вирішено звернутися з клопотанням до Куйбишевської районної ради про перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області на селище міського типу Кам'янка, а також доручити селищному голові направити народному депутату України ОСОБА_6 звернення депутатів селищної ради про сприяння вирішення питання зміни назви селища на Кам'янку.

Позов обґрунтовано наступним:

1) на думку позивачів назва «Кам'янка» не є історичною назвою селища, це є народною назвою, тому рішення, що оскаржується, суперечить ст. 5 Закону України «Про географічні назви», оскільки в цьому разі не відбувається повернення географічному об'єкту його історичної назви;

2) рішення, що оскаржується, суперечить п. 12 розділу ІІІ Положення про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР, затвердженого Указом президії Верховної Ради УРСР від 12 березня 1981 року №1654, яким визначено, що при найменуванні і перейменуванні адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів не допускається присвоєння районам, містам, районам у містах таких найменувань, які є в республіці, а селищам міського типу, селам і селищам - які є в області. Позивачі зазначають, що у Черкаській області існує Кам'янський район, у Запорізькій області існують два села Кам'янка у Чернігівському та Новомиколаївському районах та співзвучне місто Кам'янка-Дніпровська;

3) рішення, що оскаржується, суперечить абз. 12 ст. 5 Закону України «Про географічні назви», яким встановлено, що перейменування географічних об'єктів здійснюється з урахуванням думки більшості населення, яке проживає на території, де розташовані ці об'єкти, відповідно до закону про референдуми. Референдум з питання перейменування не був проведений, Закону України «Про місцеві референдуми» взагалі не існує. Під час прийняття рішення було враховано результати громадських слухань, які відбулися 24 червня 2016 року, на яких більшість присутніх висловилися за перейменування смт. Більмак на Кам'янку. В громадських слуханнях прийняли участь лише близько 6% населення Більмацької територіальної громади, що далеко не більшість населення територіальної громади та усього району, яких це також стосується.

Позивачі зазначають, що вони, як жителі смт. Більмак, бажають для себе, своїх дітей та наступного покоління, жити в населеному пункті з унікальною, неповторною достойною з тисячолітнім історичним корінням, історично значимою назвою.

Також, на думку позивачів, повторні зміни до правоустановчої та дозвільної документації фізичних осіб-підприємців, юридичних осіб, виготовлення нових печаток, штампів, вивісок, що пов'язані зі зміною назви населеного пункту та району, потягнуть нові фінансові витрати у цей скрутний для сільського населення час.

30 травня 2017 року позивачі подали до суду уточнену позовну заяву, якою додатково в обґрунтування позовних вимог зазначили, що рішення селищної ради прийнято без розрахунків і кошторисних витрат, пов'язаних з перейменуванням, в порушення ч. 1 ст. 8 Закону України «Про географічні назви». Всі витрати будуть покладені на юридичних осіб та фізичних осіб-громадян, які в свою чергу будуть вимагати компенсації витрат відповідно до ст. 56 Конституції України з місцевого бюджету селищної ради. Ці витрати можуть складати значні кошти, що значно скоротить права на доступ покращеної інфраструктури селища й району, внаслідок скорочення місцевих програм розвитку, про що свідчать надані суду довідки та розрахунки.

Також позивачі зазначили, що рішення, яке є предметом оскарження, прийнято під тиском та погрозами на селищного голову та депутатів селищної ради.

В судових засіданнях позивачі позовні вимоги підтримали повністю, просили суд позов задовольнити.

Представник відповідача - Більмацький селищний голова Будник П.І. позов визнав, пояснив суду, що дійсно, рішення Куйбишевської селищної ради №2 від 07 липня 2016 року було прийнято під тиском з боку ініціативної групи як особисто на нього, так і на інших депутатів селищної ради. Також представник відповідача зазначив, що погоджується з позивачами, оскільки Кам'янка не є історичною назвою. Врахування думки населення через місцевий референдум здійснено не було. Тому вважає, що позов підлягає задоволенню.

Під час розгляду справи судом встановлено наступні обставини.

Рішенням Куйбишевської селищної ради Куйбишевського району Запорізької області від 16 лютого 2016 року №1 «Про результати громадських слухань щодо перейменування смт. Куйбишеве та про висновок Українського інституту національної пам'яті з цього питання» відповідно до положень Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» було вирішено клопотати перед Верховною Радою України відхилити пропозицію Українського інституту національної памяті про перейменування смт. Куйбишеве на Більмачанське та перейменувати смт. Куйбишеве в селище міського типу Більмак.

12 травня 2016 року Верховною Радою України було прийнято постанову №1353-VIII «Про перейменування деяких населених пунктів», згідно якої відповідно до пункту 29 частини першої статті 85 Конституції України, пункту 8 статті 7 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», враховуючи пропозиції, подані органами місцевого самоврядування, та рекомендації Українського інституту національної пам'яті, перейменовано деякі райони та населені пункти, зокрема Куйбишевський район Запорізької області перейменовано на Більмацький район Запорізької області, а селище міського типу Куйбишеве Запорізької області перейменоване на селище міського типу Більмак Запорізької області.

30 травня 2016 року Куйбишевською селищною радою Куйбишевського району Запорізької області було зареєстроване звернення групи громадян про вивчення волевиявлення більшості жителів смт. Куйбишеве про те, якою повинна стати назва селища.

Розпорядженням Куйбишевського селищного голови №33 від 03.06.2016 «Про затвердження складу організаційного комітету з проведення громадських слухань з питання перейменування селища Більмак» було затверджено організаційний комітет з питання перейменування селища Більмак у складі 7 чоловік відповідно до Тимчасового положення про громадські слухання в населених пунктах Куйбишевської селищної ради, затвердженого рішенням Куйбишевської селищної ради Куйбишевського району Запорізької області №24 від 25.05.2015.

Розпорядженням Куйбишевського селищного голови №36 від 15.06.2016 було вирішено провести громадські слухання з питання перейменування селища Більмак, визначено час та місце проведення слухань.

24 червня 2016 року було проведено громадські слухання мешканців територіальної громади смт. Куйбишеве, на яких були присутні 473 особи. За підсумками проведення громадських слухань ухвалено рекомендувати виконавчому комітету селищної ради винести на розгляд селищної ради проект рішення про перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області в селище міського типу Кам'янка. Зазначене рішення оформлене протоколом громадських слухань від 24 червня 2016 року.

Рішенням виконавчого комітету Куйбишевської селищної ради Куйбишевського району Запорізької області №169 від 06.07.2016 «Про проект рішення селищної ради «Про пропозицію щодо перейменування смт. Більмак Більмацького району Запорізької області» схвалено проект рішення селищної ради та винесено на розгляд селищної ради проект рішення селищної ради «Про пропозицію щодо перейменування смт. Більмак Більмацького району Запорізької області».

Рішенням Куйбишевської селищної ради Куйбишевського району Запорізької області №2 від 07.07.2016 «Про пропозицію щодо перейменування смт. Більмак Більмацького району Запорізької області», враховуючи результати громадських слухань від 24.06.2016, вирішено:

1. Дати згоду на перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області на селище міського типу Кам'янка.

2. Звернутися з клопотанням до Куйбишевської районної ради про перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області на селище міського типу Кам'янка.

3. Встановити, що пункти 1, 2 цього рішення набирають чинності з дня державної реєстрації зміни назви Куйбишевської селищної ради на Більмацьку.

4. Доручити селищному голові направити народному депутату України ОСОБА_6 звернення депутатів селищної ради про сприяння вирішення питання зміни назви селища на Кам'янку, а району відповідно на Кам'янський.

При розгляді справи судом враховано наступні положення законодавства.

Утворення і ліквідація районів, встановлення і зміна меж районів і міст, віднесення населених пунктів до категорії міст, найменування і перейменування населених пунктів і районів згідно п. 29 ст. 85 Конституції України належить до повноважень Верховної Ради України.

Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про географічні назви» найменування та перейменування географічних об'єктів у межах визначених законом повноважень та відповідно до вимог цього Закону здійснює, зокрема Верховна Рада України - щодо найменування та перейменування одиниць адміністративно-територіального устрою України, населених пунктів і районів, а також географічних об'єктів, створених за рішеннями Верховної Ради України.

Відповідно до ч.ч. 11 та 12 ст. 5 Закону України «Про географічні назви» перейменування географічних об'єктів здійснюється у випадку:

повторення назв однорідних географічних об'єктів у межах однієї адміністративно-територіальної одиниці;

необхідності повернення окремим географічним об'єктам їхніх історичних назв;

істотної зміни функції або призначення географічного об'єкта;

необхідності приведення назви географічного об'єкта у відповідність із вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Перейменування географічних об'єктів здійснюється з урахуванням думки більшості населення, яке проживає на території, де розташовані ці об'єкти, відповідно до закону про референдуми. Перейменування географічних об'єктів, пов'язане з необхідністю приведення назв таких географічних об'єктів у відповідність із вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», здійснюється у порядку, встановленому Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

За ч. 7 ст. 5 цього ж Закону назви адміністративно-територіальних одиниць, як правило, повинні бути похідними від найменування тих адміністративних одиниць, які є їх адміністративними центрами, або географічного чи історичного найменування тієї частини території, де розташовані ці адміністративно-територіальні одиниці.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 8 Закону України «Про географічні назви» пропозиції щодо найменування та перейменування географічного об'єкта з необхідним обґрунтуванням, картографічними матеріалами, розрахунками та кошторисами витрат, пов'язаних з таким найменуванням та перейменуванням, у межах, визначених законом, можуть вносити органи влади, підприємства, установи, організації та громадяни України.

Пропозиції щодо найменування та перейменування географічного об'єкта вносяться до відповідних органів, зазначених у статті 7 цього Закону. Розгляд таких пропозицій, якщо інше не передбачено Конституцією України та законом, обов'язково має здійснюватися з урахуванням відповідно:

пропозицій відповідних рад - щодо найменування та перейменування географічних об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць;

висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері транспорту - щодо найменування та перейменування залізничних станцій, портів, пристаней, аеропортів та інших об'єктів транспорту;

висновку відповідних центральних органів виконавчої влади - щодо найменування та перейменування гідровузлів, водосховищ, каналів, родовищ корисних копалин, інших подібних об'єктів, територій, об'єктів природно-заповідного фонду тощо.

Пропозиції та рішення щодо найменування та перейменування географічних об'єктів направляються у встановленому порядку на відповідну експертизу.

П.12 Положення про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР, затвердженого Указом Президії Верховної Ради Української РСР «Про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР» №1654-Х від 12 березня 1981 року, встановлює, що найменування і перейменування адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів - областей, районів, міст, районів у містах, селищ міського типу, сіл і селищ проводиться Президією Верховної Ради Української РСР за поданням виконавчих комітетів відповідних обласних, міських (міст республіканського підпорядкування) Рад народних депутатів, з врахуванням загальнодержавних інтересів, а також географічних, історичних, національних, побутових та інших місцевих умов, думки місцевого населення.

Подання про найменування або перейменування адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів вноситься виконавчим комітетом обласної, міської (міста республіканського підпорядкування) Ради народних депутатів лише при наявності рішень, прийнятих на сесіях відповідних нижчестоящих Рад народних депутатів.

При найменуванні і перейменуванні адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів не допускається присвоєння районам, містам, районам у містах таких найменувань, які є в республіці, а селищам міського типу, селам і селищам - які є в області.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави суду для наступних висновків.

Питання перейменування смт. Більмак в смт. Кам'янка є виключною компетенцією Верховної Ради України.

Перейменування смт. Більмак повинно бути здійснено відповідно до вимог Закону України «Про географічні назви», оскільки селище міського типу є адміністративно-географічним об'єктом, та відповідно до вимог Положення про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР, затвердженого Указом Президії Верховної Ради Української РСР «Про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР» №1654-Х від 12 березня 1981 року (надалі - Положення).

Також відповідно до ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з п. 41 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 37 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Таким чином, Більмацька (Куйбишевська) селищна рада Запорізької області, враховуючи наведені вимоги Положення про те, що питання про перейменування адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів розглядається лише при наявності рішень, прийнятих на сесіях відповідних нижчестоящих Рад народних депутатів, та Закону України «Про місцеве самоврядування», має певні повноваження в питаннях адміністративно-територіального устрою, зокрема надавати згоду на перейменування смт. Більмак на смт. Кам'янку. Наслідком прийняття рішення селищною радою про надання згоди на перейменування селища не є його автоматичне перейменування. Надання згоди на перейменування є лише етапом в процесі перейменування населеного пункту.

Надаючи оцінку доводу позивачів про неісторичність назви «Кам'янка» та надаючи оцінку доказам, що містяться у справі, щодо цього доводу, суд зазначає наступне.

З метою підтвердження доводу про неісторичність назви «Кам'янка» позивачами надано листи з Українського інституту національної пам'яті від 11.02.2016 (т.1 а.с. 19), звернення ОСОБА_8 до голови Запорізької обласної ради (т.1 а.с. 25), звернення до Голови Верховної Ради України керівника Центру громадських досліджень Північного Приазов'я ОСОБА_8 та депутатів Більмацької районної та селищної рад (т.1 а.с. 29-38), лист Українського інституту національної пам'яті від 02.02.2017 (т.1 а.с. 40-42), лист державної установи «Російський державний архів древніх актів» від 11.10.2011 №639 (т.1 а.с. 43), архівну довідку Державного архіву Запорізької області від 06.09.2014 №01-55/820 (т.1 а.с. 44), архівну довідку Державного архіву Запорізької області від 09.08.2016 №01-32/1846 (т.1 а.с. 45), експертну оцінку Запорізького наукового товариства імені Якова Новицького від 18.08.2016 (т.1. а.с. 46-47), експертний висновок заступника директора музею з наукової роботи комунального закладу «Запорізький обласний краєзнавчий музей» Запорізької обласної ради доктора історичних наук, професора Г.І. Шаповалова (т.1 а.с. 48, 49), лист доктора історичних наук професора Ф.Г. Турченка (т.1 а.с. 50), лист доцента кафедри джерелознавства, історіографії та СІД, кандидата історичних наук, заступника декана історичного факультету ЗНУ ОСОБА_7 (т.1 а.с. 51), експертний висновок доктора історичних наук, професора І.І. Лимана (т.1 а.с. 52), копію списку населених міст по відомостям 1859 року (т.1 а.с. 53-55), лист Українського інституту національної пам'яті від 30.12.2016 (т.1 а.с. 56), експертний висновок Запорізького наукового товариства імені Я. Новицького від 21 червня 2016 року (т.1 а.с. 60, 61), звернення ОСОБА_8 до ОСОБА_1 від 27.09.2017 (т.2 а.с. 166, 167). В зазначених документах викладена позиція вчених та дослідників про те, що Кам'янка не є історичною назвою, не підтверджується архівними джерелами, назва Кам'янка є надзвичайно поширеною в Україні та не є унікальною.

В той же час згідно видання «Історія міст і сіл УРСР» 1968 року, на сторінці 374, зазначено, що близько 1782 року на березі річки Кам'янки переселенці з Полтавської губернії заснували казенну слободу і за назвою річки найменували Кам'янкою.

Згідно відповіді на запит суду Інституту історії України Національної Академії наук України №123/767 від 04.10.2017 Інститут історії України дотримується думки про те, що назва Кам'янка є такою самою історичною, як і назва Більмак. Її зафіксовано в історичних джерелах , зокрема у статистичних довідниках «Екатеринославская губерния с Таганрогским градоначальством. Список населенных мест по сведениям 1859 года» (СПб., 1863) та «Волости и важнейшие селения европейской России. Вып. VII. Губернии Новороссийской группы» (СПб., 1886).

Тобто питання щодо історичності або неісторичності назви «Кам'янка» є суто науковим, дискусійним, предметом історичних досліджень.

Проте в контексті питання правомірності або неправомірності рішення Куйбишевської селищної ради Запорізької області №2 від 07 липня 2016 року, що є предметом цієї справи, питання історичності назви Кам'янка не має значення, оскільки перейменування населеного пункту є компетенцією саме Верховної Ради України. Під час прийняття рішення про надання згоди на перейменування Куйбишевська селищна рада не повинна вирішувати питання історичності назви Кам'янка.

Надаючи оцінку доводу позивачів про невідповідність рішення пункту 12 Положення про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР, затвердженого Указом Президії Верховної Ради Української РСР «Про порядок вирішення питань адміністративно-територіального устрою Української РСР» №1654-Х від 12 березня 1981 року (надалі - Положення), суд зазначає наступне.

Згідно п. 12 Положення при найменуванні і перейменуванні адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів не допускається присвоєння районам, містам, районам у містах таких найменувань, які є в республіці, а селищам міського типу, селам і селищам - які є в області.

На запит суду з Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастру) та Державної служби статистики України отримано наступну інформацію:

-в Україні не існує селищ міського типу з назвою Кам'янка;

-існує центр району: місто Кам'янка - центр Кам'янського району Черкаської області;

-у Запорізькій області: місто Кам'янка-Дніпровська Кам'янсько-Дніпровського району, село Кам'янка Софіївської сільської ради Новомиколаївського району, село Кам'янка Стульневської сільської ради Чернігівського району.

Рішенням Куйбишевської селищної ради Запорізької області №2 від 07 липня 2016 року надано згоду на перейменування селища міського типу Більмак Більмацького району Запорізької області на селище міського типу Кам'янка. Саме це рішення є предметом спору. Питання щодо зміни назви району не вирішувалось. Відповідно вимога Положення про недопущення присвоєння районам таких найменувань, які є в республіці, в даному випадку не застосовується.

Крім того, питання відповідності найменування Кам'янка вимогам Положення також є таким, що вирішується саме Верховною Радою України під час реалізації своєї конституційної компетенції щодо перейменування населених пунктів.

Надання згоди на перейменування смт. Більмак на смт. Кам'янка не має умовою встановлення відповідності або невідповідності вимогам п. 12 Положення.

Надаючи оцінку доводу позивачів про невідповідність рішення, що оскаржується, ст. 5 Закону України «Про географічні назви» щодо вимоги про врахування думки більшості населення, яке проживає на території, відповідно до закону про референдуми, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 38 Конституції України громадяни мають право брати участь у всеукраїнському та місцевих референдумах.

Статтею 7 Закону України «Про місцеве самоврядування» встановлено, що місцевий референдум є формою вирішення територіальною громадою питань місцевого значення шляхом прямого волевиявлення. Порядок призначення та проведення місцевого референдуму, а також перелік питань, що вирішуються виключно референдумом, визначаються законом про референдуми.

Пунктом 4 Прикінцевих положень Закону України «Про всеукраїнський референдум» визнано з дня офіційного оприлюднення цього Закону таким, що втратив чинність, Закон України «Про всеукраїнський та місцеві референдуми».

Закону, який би регулював питання проведення місцевих референдумів, в Україні насьогодні не існує.

За ст. 13 Закону України «Про місцеве самоврядування» територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування. Пропозиції, які вносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами місцевого самоврядування. Порядок організації громадських слухань визначається статутом територіальної громади.

Як було зазначено судом, 24 червня 2016 року було проведено громадські слухання мешканців територіальної громади смт. Куйбишеве (Більмак). На громадських слухання були присутні 473 особи, що не є більшістю населення смт. Більмак.

Згідно ч. 12 ст. 5 Закону України «Про географічні назви» перейменування географічних об'єктів здійснюється з урахуванням думки більшості населення, яке проживає на території, де розташовані ці об'єкти, відповідно до закону про референдуми. Як було зазначено, місцевого референдуму з питання перейменування селища не проводилось.

Питання непроведення місцевого референдуму не впливає на правомірність рішення №2 від 07.07.2016. Пропозиції, які виносяться за результатами громадських слухань, підлягають обов'язковому розгляду органами місцевого самоврядування.

Оскільки саме Верховна Рада України має конституційне повноваження щодо перейменування населених пунктів, питання про врахування зазначеної думки громади (або її частини), висловленої шляхом проведення громадських слухань за участі незначної кількості мешканців селища без проведення місцевого референдуму всупереч наведеному положенню ч. 12 ст. 5 Закону України «Про географічні назви», також знаходиться в компетенції саме Верховної Ради України, та не є компетенцією селищної ради.

На думку позивачів рішення №2 від 07.07.2016 прийняте у умовах тиску на голову та депутатів селищної ради. Проявом цього була спланована інформаційна кампанія, яка велася редактором газети «Рідний край» шляхом розповсюдження неправдивої інформації через статті в газеті, штучного нагнітання страстей щодо нової назви селища, через чисельні звернення з боку громадян та редактора газети «Рідний край» до селищного голови, зокрема з погрозами про ініціювання питання про відкликання депутатів селищної ради.

На підтвердження цього твердження позивачами надано суду копію рішення Куйбишевської районної ради Запорізької області №1 від 27.04.2016 «Про звернення редактора газети Куйбишевського району «Рідний край» від 15.04.2016 №50 щодо перейменування селища», яким рекомендовано Куйбишевській селищній раді переглянути питання щодо перейменування селища (т.2 а.с. 115), статтю ОСОБА_14, яка розміщена на сайті Порохівниця ІНФОРМАЦІЯ_1 року «ІНФОРМАЦІЯ_2»! (т. 2 а.с. 116-121), звернення до депутатів Куйбишевської селищної ради голови районної державної адміністрації ОСОБА_15 та депутата Запорізької обласної ради ОСОБА_16 в газеті «Рідний край» від АДРЕСА_1 року (т.2 а.с. 123), копії звернень ініціативної групи та окремих громадян, зокрема головного редактора газети «Рідний край» ОСОБА_17 до Куйбишевського селищного голови щодо необхідності перейменування смт. Більмак (т. 2 а.с. 124 - 139).

Також надано чисельні статті в газеті «Рідний край» щодо негативного ставлення головного редактора та інших осіб до назви Більмак до прийняття рішення, що оскаржується, та після прийняття цього рішення, висвітлення діяльності голови Більмацької районної державної адміністрації та голови Більмацької районної ради щодо ходу процесу перейменування.

Крім того, позивачами надано лист редактора газети «Рідний край» до голови райдержадміністрації та голови районної ради, який містить заклик до звернення до народного депутата ОСОБА_6 з метою перейменування селища та району, підняття рейтингу серед виборців.

За заявою позивачів в якості свідків допитано депутатів Більмацької селищної ради Запорізької області ОСОБА_18 та ОСОБА_19

Свідок ОСОБА_18 пояснив суду, що питання перейменування відбувалося в атмосфері психологічного тиску з боку ініціативної групи. Громадські слухання проходили в напруженій атмосфері, прихильники назви Кам'янка вели себе образливо по відношенню депутатів селищної ради, селищного голови. За рішення №2 від 07.07.2016 він проголосував виключно з метою уникнути протистояння в селищі.

Свідок ОСОБА_19 пояснив суду, що з приводу зміни назви смт. Більмак на Кам'янку мав місце шалений тиск з боку ініціативної групи, редактора газети «Рідний край» ОСОБА_17 Громадські слухання відбувались в атмосфері сильного психологічного тиску на селищного голову та депутатів селищної ради, що виражалося в образах, нецензурних висловах. Ініціативна група організовувала мітинги під час засідань селищної ради, її члени були присутні на засіданні селищної ради 07.07.2016, вимагали від депутатів прийняття рішення про надання згоди на перейменування селища.

Надаючи оцінку цьому доводу позивачів та дослідженим доказам, суд зазначає наступне.

Статтею 40 Конституції України гарантовано право кожному направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

За статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

На підставі досліджених доказів, суд дійшов до висновку, що дійсно питання перейменування смт. Більмак викликало ажіотаж, цьому питанню було приділено велику увагу з боку керівників району, редактора газети «Рідний край». Члени утвореної з осіб, яким не подобається нова назва селища, групи дійсно ініціювали питання про перейменування, громадські слухання з цього питання, організовували мітинги та вимагали від депутатів селищної ради прийняти рішення про перейменування смт. Більмак.

Проте позивачами не надано належних доказів, які б свідчили про здійснення незаконного тиску на депутатів селищної ради щодо прийняття ними рішення про зміну назви селища міського типу Більмак. Надане листування та статті в газеті є лише вираженням думок окремих громадян та реалізацією ними своїх конституційних прав.

Згідно ст. 36 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» невиконання посадовими особами вимог закону щодо забезпечення гарантій депутатської діяльності тягне за собою відповідальність згідно із законом. Публічна образа депутата місцевої ради, опублікування або поширення іншим способом завідомо неправдивих відомостей про нього, а також намагання в будь-якій формі вплинути на депутата місцевої ради, членів його сім'ї з метою перешкодити депутату виконувати свої повноваження, змусити його до вчинення неправомірних дій тягне за собою відповідальність згідно з законом.

Звернень до правоохоронних органів та результатів таких звернень щодо тиску на депутатів, суду не надано.

Позивачами зазначено, що перейменування селища міського типу Більмак, а як наслідок і перейменування району, призведе до додаткових втрат підприємців, юридичних осіб, органів державної влади та місцевого самоврядування на здійснення перереєстрації, затвердження нових статутів, виготовлення печаток та штампів, та інші витрати.

На підтвердження цього позивачами надано лист Смирновської сільської ради Більмацького району №561 від 26.05.2017 (т.2 а.с. 140), згідно якого витрати громади при перейменуванні Куйбишевського району на Більмацький склали 10 449,74 грн.

Виникнення фінансових витрат у зв'язку з перейменуванням смт. Більмак не впливає на правомірність рішення Куйбишевської селищної ради №2 від 07.07.2016. Тому судом це твердження позивачів не приймається до уваги.

Більш того, як було зазначено судом, згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про географічні назви», разом з пропозицією про перейменування до Верховної Ради України подаються розрахунки та кошториси витрат, пов'язаних з таким найменуванням та перейменуванням. Тобто питання додаткових витрат також розглядається Верховною Радою України під час розгляду питання про перейменування відповідного населеного пункту, географічного об'єкту.

Згідно ч. 4 ст. 51 КАС України суд не приймає відмови позивача від адміністративного позову, визнання адміністративного позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

Незважаючи на визнання позову представником відповідача, суд не приймає визнання адміністративного позову відповідачем, оскільки селищна рада є колегіальним органом, рішення якого приймаються відповідною кількістю депутатів селищної ради. Позиція селищного голови в цьому випадку може не співпадати із позицією інших депутатів селищної ради. При цьому селищна рада не позбавлена права прийняти інше рішення, яким скасувати або змінити рішення №2 від 07.07.2016.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004 дав визначення поняттю «охоронюваний законом інтерес», який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права» (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб'єктивного права; б) є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб'єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. <...> Поняття «охоронюваний законом інтерес» у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям «права» має один і той же зміст.

Враховуючи наведену позицію Конституційного Суду України, суд зазначає, що обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Таким чином, при розгляді справ адміністративний суд має встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб'єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або про наявність іншого ущемлення прав та свобод позивача.

Під час судового розгляду даної справи позивачами не наведено, а судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що оскаржуваним рішенням відповідача порушено права, свободи та інтереси позивача у сфері публічно-правових відносин.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Оскільки судове рішення ухвалюється не на користь позивача, то в силу статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати на користь позивача не присуджуються.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 69, 71, 158-163, 167 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Куйбишевський районний суд Запорізької області шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення постанови (якщо постанову було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в десятиденний строк з дня отримання цією особою копії постанови) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.Р. Хамзін