Справа № 826/10444/16
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2017-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2017 року м. Київ К/800/24848/17

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Горбатюка С. А., Стрелець Т. Г.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні в касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 до інспектора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняка Богдана Михайловича про визнання дій протиправними та скасування акту і припису, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою представника позивача - ОСОБА_3 на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2017 року,

у с т а н о в и л а :

У липні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до інспектора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняка Богдана Михайловича про визнання дій неправомірними при проведенні 06 червня 2016 року перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та скасування акту і припису № С-0606/10 від 06 червня 2016 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що 06 червня 2016 року посадовою особою Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - Інспекція) проведено позапланову перевірку щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил стосовно будівництва двоповерхової будівлі за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, АДРЕСА_1, кадастровий номер НОМЕР_1, внаслідок якої складено акт.

За результатами перевірки відповідачем було зроблено висновок, що замовником будівництва виконані будівельні роботи з побудови двоповерхової будівлі невизначеного призначення без отримання вихідних даних, належним чином розробленої та затвердженої проектної документації та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги статей 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за об'єктом будівництва, що зумовило порушення вимог статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність".

На підставі акту перевірки відповідачем складено припис № 468 від 29 листопада 2013 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, у відповідності до якого позивача зобов'язано усунути виявлені порушення містобудівного законодавства у термін до 06 липня 2016 року.

Вважаючи дії інспектора Погребняка Б. М. неправомірними, а обставини, викладені в матеріалах позапланової перевірки такими, що не відповідають дійсності, позивач звернувсь до суду з вимогою про скасування акту і припису №С-0606/10 від 06 червня 2016 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 листопада 2016 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправними дії інспектора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняка Б. М. щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об'єкті: "Будівництво двоповерхової будівлі за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, АДРЕСА_1, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1".

Визнано протиправним та скасовано припис № С-0606/10 від 06 червня 2016 року.

Стягнуто на користь позивача судовий збір в сумі 551,21 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

В решті позову - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2017 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 листопада 2016 року в частині задоволених позовних вимог скасовано, та в цій частині прийнято нову постанову, якою відмовлено у позові.

В іншій частині постанову суду першої інстанції залишено без змін.

У касаційній скарзі представник позивача - ОСОБА_3, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати його рішення та залишити в силі постанову суду першої інстанції.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що у відповідності до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року, на підставі направлення № 361.16/01 від 25 травня 2016 року та звернення Генеральної прокуратури України № 29/2-40501-15 від 15 квітня 2016 року, посадовими особами Інспекції проведено позапланову перевірку щодо дотримання ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами проведення якої складено акт від 06 червня 2016 року, в якому зафіксовано факт розміщення на земельній ділянці за кадастровим номером НОМЕР_1, яка належить ОСОБА_4 на праві власності, двоповерхової будівлі невизначеного призначення з керамічної цегли та монолітного залізобетону, орієнтовним розміром 44,7х37,6 м та висотою понад 12 м. Крім того, на земельній площадці розташовано складування керамічної плитки та влаштовано дорогу із залізобетонних плит навколо будинку.

Під час проведення позапланової перевірки контролюючим органом встановлено, що замовником будівництва без отримання вихідних даних, належним чином розробленої та затвердженої проектної документації та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з будівництва двоповерхової будівлі невизначеного призначення, чим порушено вимоги статей 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Разом з цим, замовником будівництва не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за об'єктом будівництва, чим порушено вимоги статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність".

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено припис № С-0606/10 від 06 червня 2016 року, яким, за порушення вимог статей 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статті 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" позивача зобов'язано усунути виявлені порушення містобудівного законодавства в термін до 06 липня 2016 року.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність підстав для проведення позапланової перевірки, а відтак припис Інспекції винесено безпідставно та всупереч чинному законодавству.

Київський апеляційний адміністративний суд, скасовуючи постанову суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про відмову у задоволенні позову, виходив з того, що посадові особи контролюючого органу діяли в межах наданих повноважень.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України зазначені висновки суду апеляційної інстанції вважає вірними та такими, що зроблені на підставі правильно застосованих норм матеріального права, виходячи з такого.

Відповідно до обставин справи між сторонами виник спір щодо обґрунтованості зроблених висновків відповідачем за актом перевірки і, як наслідок, правомірність прийняття оскаржуваного припису.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема:

здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;

здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності під час провадження ними містобудівної діяльності.

Частиною першою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23 травня 2011 року (далі - Порядок № 553) (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин), позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що підставою проведення позапланової перевірки 06 червня 2016 року слугувало звернення Генеральної прокуратури України № 29/2-40501-15 від 15 квітня 2016 року, з урахуванням чого сформовано направлення № 361.16/01 від 25 травня 2016 року, строк дії якого з 06 червня 2016 року по 10 червня 2016 року.

В своїй касаційній скарзі представник позивача - ОСОБА_3 вказує, що лист Генеральної прокуратури України № 10/10-1504/19 від 15 квітня 2016 року не містить вимоги щодо проведення перевірки як це передбачено чинним законодавством, а відтак дії посадових осіб Інспекції є протиправними.

Як вбачається з матеріалів справи Генеральною прокуратурою України направлено до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області лист від 15 квітня 2016 року № 29/2-40501-15, який останнім зареєстровано 15 квітня 2016 року за № 10/10-1504/19.

Так, у вищенаведеному зверненні зазначено про здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000482 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 368 та частиною другою статті 368-2 Кримінального кодексу України, у зв'язку з чим Генеральна прокуратура України просила терміново повідомити чи надавались будь-які дозволи, ліцензії, декларації про початок будівельних робіт, їх закінчення по об'єкту, розташованому на земельній ділянці у Київській обл., Києво-Святошинський р-ну, с. Лісники, по вул. Лугова, площа земельної ділянки 0,6011 га. У разі порушення дозвільних документів на початок будівельних робіт необхідно повідомити чи є це порушення, а також вжити передбачені законодавством дії щодо припинення виявленого правопорушення.

За таких обставин і правового врегулювання, звернення Генеральної прокуратури України є вимогою правоохоронних органів про проведення перевірки в розумінні пункту 7 Порядок № 553, а отже контролюючим органом проводилась позапланова перевірка у відповідності до вимог чинного законодавства, за наявності наказу про її проведення з посиланням на підставу проведення та з посиланням на норму закону, яка регулює питання проведення таких перевірок.

За приписами пунктів 16, 17 Порядку № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт

Відповідно до підпункту "а" пункту 3 частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

З урахуванням вищенаведеної норми контролюючим органом видано оскаржуваний припис № С-0606/10 від 06 червня 2016 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За правилами пункту 9 Порядку № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

З акту перевірки від 06 червня 2016 року вбачається, що перевірку об'єкту будівництва двоповерхової будівлі за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Лісники, вул. Лугова, кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1, належної позивачу на праві власності, проведено в присутності адвоката ОСОБА_5, яким зазначено в акті перевірки про свої зауваження, зокрема, проведення перевірки без повідомлення власника про намір і дату її проведення.

Примірник оскаржуваного припису № С-0606/10 отримано адвокатом ОСОБА_5 06 червня 2016 року, про що свідчить його підпис на примірнику припису.

Однак, як вбачається з матеріалів справи позивач вказує, що адвокат ОСОБА_5 не є її представником.

Проте, з договору про надання правової допомоги від 12 лютого 2016 року, укладеного між ОСОБА_4 та адвокатським об'єднанням "Міжнародний адвокатський альянс" вбачається, що саме адвокат адвокатського об'єднання надає правову допомогу.

Так, 06 червня 2016 року вищевказаним адвокатським об'єднанням видано ордер на надання правової допомоги серії КВ № 194685 у відповідності до умов договору від 12 лютого 2016 року, яким надано право адвокату ОСОБА_5 представляти інтереси позивача у Генеральній прокуратурі України.

Та обставина, що в ордері зазначено, що адвокат має надавати правову допомогу в Генеральній прокуратурі України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що ніяким чином не впливає на законність проведеної перевірки, оскільки саме зазначений адвокат був присутнім під час перевірки, надав посадовим особам Інспекції договір про надання правової допомоги, ордер та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Таким чином, жодних протиправних дій з боку відповідача під час проведення 06 червня 2016 року позапланової перевірки дотримання ОСОБА_4 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не вбачається.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України звертає увагу, що обов'язковою ознакою як нормативно-правового, так і правового акту індивідуальної дії, є обов'язковість приписів акту для відповідного суб'єкта (суб'єктів), при цьому їх дотримання забезпечується певними правовими механізмами.

Слід зауважити, що оскаржуваний позивачем акт перевірки від 06 червня 2016 року, складений Інспекцією таким вимогам не відповідає, оскільки лише фіксує можливе правопорушення.

Акт перевірки є виключно носієм доказової інформації про виявлені під час проведення перевірки порушення вимог містобудівного законодавства. Контролюючий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб'єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень, що приймаються на підставі них, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних порушень.

За таких обставин, акт перевірки є лише засобом документування дій контролюючого органу, а предметом оскарження в адміністративному суді можуть бути юридичні наслідки, що безпосередньо випливають з результатів відповідних дій чи бездіяльності.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що відповідач під час проведення позапланової перевірки діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством.

Відповідно до частини першої статті 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на викладене, висновки суду апеляційної інстанції є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.

Доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновків суду та обставин справи не спростовують.

Керуючись статтями 2201, 223, 224, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу представника позивача - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2017 року у цій справі залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії сторонам у справі та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді С. А. Горбатюк

Т. Г. Стрелець