Справа № 490/2837/17
Суддя: Гуденко О. А.
Дата ухвалення: 2017-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

н/п 2-а/490/378/2017 Справа № 490/2837/17
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2017 року м.Миколаїв

Центральний районний суд міста Миколаєва у складі головуючого - судді Гуденко О.А., при секретарі Окмінській Т.В.,

без участі сторін,

розглянувши в у відкритому судовому судовому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови -

ВСТАНОВИВ:

30 березня 2017 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом , в якому просить визнати незаконною та скасувати Постанову № 42 від 14 березня 2017 року по справі про адміністративне правопорушення про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-42 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 14 березня 2017 року оскаржуваною Постановою на нього було накладено штраф за адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 188-42 КупАП - а саме не допуск посадових осіб відпвідача на обєкт "Реконструкція житлового будинку по за вказаною адресою взагалі відсутній обєкт будівництва, адже там знаходиться житловий будинок, який введено в експлуатацію та на час перевірки жодних будівельних робіт там не проводилося. За такого, відповідач фактично намагався потрапити до житла позивача, що заборонено ст. 30 Конституції України. До того ж , постанова складена у його відсутності та без належного повідомлення.

Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність та задоволення позову в повному обсязі.

На адресу суду надійшли письмові заперечення відповідача, де він просив розглянути справу в письмовому провадженні та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Квартири № 1,2,3,4,5 в житловому будинку АДРЕСА_1, що складає 1/3 часток в праві спільної часткової власності на домоволодіння, належить ОСОБА_1

Право власності зареєстровано за позивачем на новозбудований обєкт нерухомого майна - на підставі Декларації про готовність обєкта до експлуатації Управління ДАБІ від 31.12.2015 року.

Судом встановлено, що на підставі Направлення для проведення позапланової перевірки від 16.02.2017 року на обєкті "Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 ( повідомлення про початок позапланової перевірки було направлено позивачеві 14.02.2017 року - з зазначенням про необхідність узгодити організацію проведення перевірки з головним інспектором будівельного нагляду Поляковим Є.Ю.) 01 березня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду Савчуком О.С. складено Протокол про адміністративне порушення , яким зафіксовано, що за результатами позапланової перевірки за вказаною адресою виявлено порушення п.1 ч.4 ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" , а саме :відповідно до даних Єдиного реєстру документів, відповідно технічного паспорту станом на 03.12.2015 року , який поданий замовниками разом із Декларацією про готовність, вказаний житловий будинок не приєднаний до водопроводу, каналізації та газопроводу. Під час виїзду на місце візуальним оглядом встановлено, що житловий будинок по АДРЕСА_1 приєднаний до зовнішнього газопостачання. Крім того, під час виїзду ОСОБА_1 не допущено посадових осіб Управління на обєкт, хоча був повідомлений про проведення перевірки листом від 14.02.2017 року, лист вручено особисто 16.02.2017 року. У протоколі позивача було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 14 березня 2017 року.

Також 01 березня 2017 року відповідачем складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - про що зазначено в Постанові. Головним інспектором встановлено, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт "реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 " для проведення позапланової перевірки.

14 березня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ Савчук О.С. винесено Постанову № 42 по справі про адміністративне правопорушення, якою накладено на ОСОБА_1 адміністртивне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. за ч.2 ст.188-42 КУпАП за те, що під час виїзду ОСОБА_1 не допущено посадових осіб Управління на обєкт, та не надано необхідних документів для здійснення контролю . Субєкт містобудування був повідомлений про проведення перевірки листом від 14.02.2017 року, лист вручено особисто 16.02.2017 року чи порушено вимоги п.1 ч.4 ст. 41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" , та пп.1п.11 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю , затв. Постановою КМУ від 23.05.2011 № 533.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, що була чинною до 01 вересня 2015 року) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Разом з тим, у відповідності до ст.41 вищезазначеного Закону (в редакції, що набрала чинності з 01 вересня 2015 року) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п.7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (в редакції, що була чинною на час спірних правовідносин), позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У відповідності до п.п.16-17 вищезазначеного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

В силу п.п.18, 21 вищезазначеного Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем 01 березня 2017 року проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1, назва та місцезнаходження об'єкта будівництва: реконструкція житлового будинку , про що складено акт від тієї ж дати.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач дійшов висновку, що позивачем порушено вимоги містобудівного законодавства, оскільки останній під'єднав будинок до зовнішнбього газопостачання без необхідних документів,при цьомо про проведення нас перевірки будь-яких будівельних робіт з реконструкції- взагалі не зазначено.

У відповідності до п.2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції, що була чинною на час проведення перевірки 05 листопада 2014 року), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорії складності; видачі замовнику Інспекцією дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорії складності.

З матеріалів справи вбачається, що позивач має документ, що посвідчує право власності на земельну ділянку за вказаною адресою з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а тому здійснення будівельних робіт, до яких відносяться роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту, можливо після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

У відповідності до ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Як вбачається з матеріалів справи такі вимоги позивачем були виконані.

Разом з тим, при винесенні спірної постанови наведені норми законодавства України не були враховані відповідачем, суду не надано належних та допустимих доказів щодо належного ( та і взагалі повідомлення) про проведення позапланової перевірки 01.03.2017 року державним інспектром Савчук.

Нормами ст.33 КУпАП встановлено загальні правила накладення стягнення за адміністративні правопорушення, відповідно до якої стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 34 КУпАП визначаються обставини, що пом'якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: 1) щире розкаяння винного; 2) відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди; 3) вчинення правопорушення під впливом сильного душевного хвилювання або при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин; 4) вчинення правопорушення неповнолітнім; 5) вчинення правопорушення вагітною жінкою або жінкою, яка має дитину віком до одного року. Законами України може бути передбачено й інші обставини, що пом'якшують відповідальність за адміністративне правопорушення. Орган (посадова особа), який вирішує справу про адміністративне правопорушення, може визнати пом'якшуючими і обставини, не зазначені в законі.

Норми, які закріплюють право людини на гідний або достатній рівень життя, містяться у багатьох міжнародних нормативних актах з прав людини та Конституції України, таке право прямо чи опосередковано закріплене у ряді нормативних актів різної юридичної сили.

У відповідності до ч.2 ст.188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, умовою притягнення позивача до адміністративної відповідальності є наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, який мав бути встановлений при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, проте відповідачем не доведено наявність порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил .

Згідно ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Разом з тим, відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 1 ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно п.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06 березня 2008 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень суди незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинні перевіряти їх відповідність усім зазначеним в ч.3 ст.2 КАС України вимогам.

У відповідності до ч. 1 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; скасовує постанову і закриває справу; змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

У зв'язку з викладеним, на думку суду, слід визнати Постанову необгрунтованою , тобто ухваленою без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення , крім того не доведено наявності в діях позивача вини , як основної складової адміністративного правопорушення, і як наслідок скасувати оскаржувану Постанову.

Що стосується вимог про поновлення строку на звернення до суду, то оскільки позивач оскаржив постанову про притягнення до адміністративної відповідальності у 10-денний строк з дня отримання її копії ( оскільки в самій постанові також зазначено про її ухвалення за відсутностіШалигіна В.А. та надіслання копії постанови поштою), то такий стро не є пропущеним .

Відповідно до вимог ст. 94 КАС України судовий збір слід віднести на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 2, 7-12, 70, 71, 158-163 КАС України , суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов - задовольнити .

Скасувати Постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області по справі про адміністративне правопорушення № 42 від 14 березня 2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КупАП, а провадження у справі закрити.

Оскарження постанови відповідно до ст. 186 КАС України.

Суддя Центрального районного суду

м.Миколаєва Гуденко О.А.