Справа № 816/352/15-а
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2017-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 листопада 2017 року м. ПолтаваСправа № 816/352/15-а

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Клочка К.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В:

Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" звернулося до суду із заявою про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" до Державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" про визнання недійсною державної реєстрації та припинення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук".

Ухвалою суду від 04.10.2017 здійснено заміну первинного відповідача - Державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції ОСОБА_1, на належного відповідача - відділ державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління державної реєстрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради.

В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що 26.02.2015 Полтавським окружним адміністративним судом у справі №816/352/15-а було винесено постанову, якою відмовлено у задоволені позову. Підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами заявник зазначає той факт, що існують істотні для справи обставини, що не були і не могли бути їй відомі на час розгляду справи, а саме те, що постановою Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 визнано недійсним рішення, викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук". Оскільки вказане рішення спростовує факт правомірності створення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук", який покладено в основу судового рішення у даній справі, то дана обставина є нововиявленою та є підставою для перегляду постанови суду від 26.02.2015.

Сторони у судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином. Від заявника та відповідача надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності (а.с.119, 156).

Відповідно до частини другої статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви і перегляду судового рішення.

А згідно з частиною шостою статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини першої статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснено у порядку письмового провадження, без фіксації за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судом встановлено, що 02.02.2015 Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції ОСОБА_1, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" про визнання недійсною державної реєстрації та припинення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук".

Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" вважало, що під час створення Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" були допущені порушення, які неможливо усунути, у зв'язку з чим державна реєстрація ОСББ "Оберіг - Кременчук" підлягає визнанню недійсною. Крім того, посилалися на те, що у житловому будинку № 14-Б по пров. О. Кошового в м. Кременчуці вже створене Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут", а тому створення ще одного - Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" - суперечить вимогам статті 4 Закону України "Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а в задоволені позовних вимог відмовлено (а.с.83-85). Зазначена постанова не оскаржувалась та набрала законної сили 01.04.2015.

Разом з тим, постановою Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 у справі №917/87/17 визнано недійсним рішення, викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" (а.с.150-154). Постанова набрала законної сили 06.06.2017.

Довідавшись про зазначене рішення Харківського апеляційного господарського суду заявник звернувся до суду із заявою за нововиявленими обставинами.

Суд, надаючи оцінку обставинам, на які заявник посилається в обґрунтування підстав для перегляду судового рішення у звязку з нововиявленими обставинами, вивчивши та дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, постанова або ухвала суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Нормою частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення;

3) встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення;

4) скасування судового рішення, яке стало підставою для прийняття постанови чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

5) встановлення Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконано.

Згідно зі статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими обставинами, мають особи, які брали участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки.

Заявник вважає, що судове рішення Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 у справі №917/87/17 про визнання недійсним рішення установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" є підставою для перегляду за нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а.

Як вже зазначалось вище, нормою пункту 1 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до кола підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами належать, зокрема, істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Тобто підставою для перегляду судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

З огляду на викладене, нововиявленими слід вважати обставини (як фактичного, так і правового характеру), які: об'єктивно існували на момент вирішення адміністративної справи; не були відомі і не могли бути відомі на той час суду та хоча б одній особі, яка брала участь у справі. Наявність обох цих умов для визнання обставини нововиявленою є обов'язковою. Тобто як нововиявлені можуть розглядатися обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, які існували на час постановлення рішення, ухвали, постанови, але про них не знали і не могли знати заявник і суд.

Отже нововиявленою може бути визнана лише та обставина, яка існувала в об'єктивній дійсності на момент ухвалення рішення. Обставина, яка виникла пізніше, є такою, що не могла бути врахована судом при розгляді справи, тому є підставою для нового звернення до суду. Отже не можуть бути кваліфіковані як нововиявлені ті обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судового рішення, тобто які є новими.

Слід звернути увагу, що ухвалення судом рішення без урахування обставин, які суд не міг врахувати через їх відсутність, не є недоліком роботи суду, особливо з огляду на принцип диспозитивності, встановлений частиною другою статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять. У свою чергу, особи, які беруть участь у справі, для підтвердження своїх вимог або заперечень надають суду докази (відповідно до частини 2 статті 69, статті 71, частини 2 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України).

За таких обставин постанова Харківського апеляційного господарського суду від 06.06.2017 у справі №917/87/17 за позовом Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук" про визнання недійсним рішення установчих зборів не є нововиявленою, у розумінні статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підстави для задоволення заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" відсутні.

Крім того, застосовуючи практику Європейського суду з прав людини суд вважає доцільним врахувати правову позицію, викладену ним у справі "Желтяков проти України" (Заява № 4994/04) від 09.06.2011, що полягає у наступному.

Право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Згідно з частиною першою статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд може скасувати постанову чи ухвалу суду у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність залишення заяви про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами без задоволення.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулює Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" від 15.05.2003 № 755-IV (далі - Закон № 755-IV).

Державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об'єднання, професійної спілки, її організації або об'єднання, політичної партії, організації роботодавців, об'єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом /пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 755-IV/.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 25 Закону № 755-IV державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу.

Частина третя вказаної статті визначає, що суб'єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті:

1) звертається до суду за роз'ясненням судового рішення - у разі якщо судове рішення є незрозумілим для суб'єкта державної реєстрації;

2) повідомляє суд або державну виконавчу службу про неможливість виконання рішення із зазначенням підстав - у разі неможливості виконання судового рішення;

3) проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини);

4) формує виписку для її оприлюднення на порталі електронних сервісів - у разі зміни відомостей, що містяться у виписці.

Таким чином, враховуючи наявність судового рішення яким визнано недійсним рішення, що викладене у Протоколі №1 від 13.10.2014 установчих зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Оберіг - Кременчук", заявник з метою відновлення його права на здійснення господарської діяльності повинен звернутися до відповідного суб'єкта державної реєстрації з судовим рішенням. Безпідставну відмову такого суб'єкта заявник вправі оскаржити до суду, що буде належним способом захисту прав Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут".

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 165, 245 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку "Житловий комплекс будинків "Добробут" про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 26.02.2015 у справі №816/352/15-а за нововиявленими обставинами залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або складення ухвали у повному обсязі відповідно до частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя К.І. Клочко