Справа № 817/1619/17
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 жовтня 2017 р.Рівне №817/1619/17

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Янчар О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув,

відповідача: представники Рункевич І.В., Лясковець І.І.,

розглянувши клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення позову в справі за позовом

ОСОБА_3
доПрокуратури Рівненської області
про визнання протиправним та скасування наказу, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду 25.10.2017 звернувся ОСОБА_3 з адміністративним позовом до Прокуратури Рівненської області про визнання протиправним та скасування наказу прокурора Рівненської області №807 від 05.10.2017 про застосування дисциплінарного стягнення у виді догани.

Одночасно з пред'явленням адміністративного позову позивач подав клопотання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії наказу прокурора Рівненської області №807 від 05.10.2017.

В обгрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення адміністративного позову позивач покликається на те, що існує очевидна небезпека заподіяння шкоди його правам, свободам та інтересам до ухвалення рішення в адміністративній справі, а також для відновлення цих прав, свобод та інтересів йому необхідно буде докласти значних зусиль та витрат. Зазначає, що існування наказу прокурора Рівненської області №807 від 05.10.2017 може призвести до внесення до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, відомостей про накладення дисциплінарного стягнення на позивача за вчинене корупційне правопорушення. Подальше поновлення, в разі задоволення адміністративного позову, інтересів позивача потребуватиме, на його думку, значних зусиль у вигляді звернення до суду з відповідним адміністративним позовом, участі в судових засіданнях судів різних інстанцій та витрат у вигляді оплати послуг представника, судових витрат.

В судове засідання позивач не з'явився, подав заяву про розгляд клопотання про забезпечення адміністративного позову за його відсутності.

Відповідно до ч.3 ст.118 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Представники відповідача в судовому засіданні проти клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення позову заперечили за безпідставністю, вказавши, що оскаржений наказ є актом індивідуальної дії, який вичерпав свою дію з моменту його прийняття. Окрім цього, зазначили, що відповідач до даного часу не надсилав повідомлення про вчинення корупційного правопорушення позивачем до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, оскільки оскарженим наказом до ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення за неналежне виконання службових обов'язків.

Таким чином вважають, що відсутні підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Дослідивши подане позивачем клопотання, заслухавши пояснення представників відповідача, перевіривши їх наданими сторонами доказами, суд дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з урахуванням такого.

Судом встановлено, що за змістом позовних вимог позивач просить визнати протиправним та скасувати наказу прокурора Рівненської області №807 від 05.10.2017 про застосування дисциплінарного стягнення у виді догани.

Інститут забезпечення адміністративного позову регламентовано ст.ст.117,118 КАС України, які закріплюють підстави для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а також способи забезпечення позову в адміністративному процесі.

Наявність такого інституту є однією з гарантій виконання постанови адміністративного суду, як спрямовані на забезпечення принципу обов'язковості судових рішень.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 117 КАС України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Підставою для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини:

1) існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі;

2) неможливість захисту прав, свобод та інтересів позивача після набрання законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів;

3) необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав позивача у майбутньому;

4) очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Ці підстави є оціночними, тому містять небезпеку для застосування заходів забезпечення позову всупереч цілям цієї статті при формальному дотриманні її вимог. Необґрунтоване вжиття таких заходів може привести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Крім того, в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а також вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав позивача, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов'язані з відновленням прав будуть значними.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі.

Для забезпечення адміністративного позову суд може:

1) зупинити дію всього рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються;

2) заборонити вчиняти певні дії.

У клопотанні про забезпечення адміністративного позову позивач як на підставу для застосування заходів забезпечення адміністративного позову посилається на те, що діючий наказ прокурора Рівненської області № 807 від 05.10.2017 може бути підставою для внесення реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, відповідно до Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 11.01.2012 № 39/5.

Суд враховує, що Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення (далі - Положення), затверджене Наказом Міністерства юстиції України від 11.01.2012 №39/5, визначає порядок формування та ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього.

Згідно з п. 2.2. Положення підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, є: електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили; завірена в установленому порядку паперова копія наказу про накладання або зняття дисциплінарного стягнення.

Пунктом 2.4. Положення передбачено, що кадрові служби державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також підприємств, установ та організацій, посадові особи яких є суб'єктами відповідальності за корупційні правопорушення, в день підписання наказу про накладання на особу або зняття з неї дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного правопорушення зобов'язані передати Реєстратору електронну та завірену в установленому порядку паперову копію відповідного наказу разом з інформаційною карткою до наказу про накладання (зняття) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних правопорушень (додаток 1).

Реєстратор вносить до Реєстру відомості в день отримання електронної копії рішення суду, завіреної паперової копії наказу про накладання чи зняття дисциплінарного стягнення або наступного робочого дня (п. 2.5. Положення).

На час вирішення судом клопотання про застосування заходів забезпечення адміністративного позову відсутні будь-які фактичні дані, що свідчили б про внесення в передбачений Положенням термін відомостей до Реєстру стосовно позивача на підставі оскарженого наказу прокурора Рівненської області № 807 від 05.10.2017. Також суд приймає до уваги доводи представників відповідача про відсутність підстав для повідомлення реєстратора про вчинення позивачем корупційного правопорушення на підставі оскарженого наказу, оскільки за змістом такого наказу дисциплінарне стягнення застосоване до позивача за неналежне виконання службових обов'язків.

Окрім цього, суд зауважує, що відповідно до п.2.8 розділу ІІ Положення підставою для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне правопорушення, а також наказ про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. Тобто, чинним законодавством врегульовано порядок та підстави вилучення відомостей з Реєстру про особу, яка вчинила корупційне правопорушення, та, відповідно, поновлення прав особи, стосовно якої такі відомості були попередньо внесені.

З матеріалів справи судом встановлено, що існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивачу нічим не підтверджено, відсутні докази того, що невжиття заходів забезпечення позову якимось чином може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Позивачем не доведені та документально не підтверджені обставини, які б свідчили, що невжиття заходів забезпечення позову завдасть значної шкоди статусу заявника або в подальшому унеможливить захист таких інтересів.

Також суд враховує, що предметом судового спору в даній адміністративній справі є наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, який є актом індивідуальної дії. Забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення акта індивідуальної дії без розгляду справи по суті не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

З огляду на зазначене, у суду відсутні підстави для застосування заходів забезпечення адміністративного позову з мотивів, які наведені позивачем у клопотанні про забезпечення позову.

За таких обставин, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 117, 118 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення дії наказу прокурора Рівненської області №807 від 05.10.2017 - відмовити повністю.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання нею законної сили за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Дорошенко Н.О.