Справа № 484/2492/17
Суддя: Мельничук О. В.
Дата ухвалення: 2017-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/484/95/17
Справа № 484/2492/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.10.2017 року Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді - Мельничук О.В.

при секретарі - Голубковій Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Первомайськ адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач 31.07.2017 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області, за яким просив скасувати постанову №86 від 20.06.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позову зазначив, що 20.06.2017 року відповідачем було винесено постанову № 86 про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державно архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, та накладення штрафу, так як з виходом на обєкт 31.05.2017 року встановлено, що позивач або уповноважена особа відсутні та необхідні документи для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у період проведення перевірки з 31.05.2017 року по 07.06.2017 року не надані, що є порушенням п.1 ч.4 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Проте, з постановою не згоден та вважає, що постанова винесена з порушенням вимог чинного законодавства України, виходячи з наведеного нижче.

31.05.2017 року ОСОБА_1Г, відповідно до повідомлення про проведення позапланової перевірки, о 10.00 чекав на перевіряючих. Однак жодних посадових осіб органу ДАБІ на обєкт «Будівництво магазину супутніх товарів АЗС та комор АЗС за адресою вул. Одеська, 1, м. Первомайськ, Миколаївська область так і не було. Більше того ОСОБА_1 стверджує, що у відповідача немає доказів присутності його посадових осіб на обєкті будівництва 31.05.2017 року о 10.00 год.

У судове засідання позивач та його представник ОСОБА_2 не зявилися, останній надав суду заяву в якій позовні вимоги та обставини, якими вони обґрунтовані, підтримав та просив задовольнити у повному обсязі, а також просив проводити розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача.

Представник відповідача у судове засідання повторно не зявився. Про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином. Натомість надали письмові заперечення та зазначили, що вони мали право проводити перевірку у відповідності до постанови КМУ від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». Вказували, що акт та протокол був направлений на адресу позивача та останні їх отримали; Однак не вказали, яким чином їх представник не мав доступ до обєкту перевірки, також не вказали, чи були при цьому свідки.

Відповідно до ч.4 ст. 128 КАС України у разі неприбуття відповідача субєкта владних повноважень, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, розгляд справи не відкладається і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Отже, враховуючи вище викладене, суд вважає за можливе розглядати справу в порядку письмового провадження відповідно до ч.6 ст. 128 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

З матеріалів справи судом встановлено, що 07.06.2017 року відповідачем було складено акт про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на обєкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

У вищевказаному акті головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБ інспекції Миколаївської області ОСОБА_3 було встановлено, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб вищевказаного органу на обєкт «Будівництво магазину супутніх товарів АЗС та комор АЗС за адресою вул. Одеська, 1, м. Первомайськ, Миколаївська область для проведення позапланової перевірки чим порушив положення п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державно архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553.

Того ж дня відповідачем було складено протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, підставою для складання якого було те, що з виходом на обєкт з 31.05.2017 року встановлено, що ОСОБА_1, або уповноважена особа відсутні та необхідні документи для здійснення державного архітектурно будівельного контролю у період проведення перевірки з 31.05.2017 року по 07.06.2017 року не надані, що є порушенням п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державно архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553.

20.06.2017 року відповідачем на підставі вищевказаного акту та протоколу було винесено Постанову по справі про адміністративне правопорушення №86.

Надаючи належну правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені повноваженнями з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); протягом розумного строку.

При цьому в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування свого рішення, чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 71 КАС України).

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною ОСОБА_4 України, Кабінетом Міністрів України, Верховною ОСОБА_4 Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Приписами ч. 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч.3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При цьому, п.п 2, 3 ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995р. №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, п. 16-19 якого визначено саме порядок розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Згідно наведених норм справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів. Якщо, переданих для розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності матеріалів недостатньо для її розгляду посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду має право витребувати додаткові матеріали.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень пп.20-21 Порядку, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду зясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено субєкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.293 КУпАП, суд при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з рішень визначених п.п.1- 4 цієї норми права, в тому числі скасовує постанову і закриває справу.

Крім того, відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Тобто, доведення невинуватості не покладається на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, саме особа, яка притягає особу до адміністративної відповідальності повинна довести її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно оскарженої позивачем постанови відповідача про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вона була прийнята на підставі складених відповідачем за результатами позапланової перевірки Акту перевірки, Припису, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і будь - які інші додаткові матеріали не витребовувались. Жодних пояснень від сторони не витренувалось та не отримувалось.

Згідно п. 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. У відповідності до ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

В акті дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, приписі, протоколі від 07.06.2017 року вказано, що перевірка проводилась без присутності ОСОБА_1 або його довіреної особи позивача. В журналі реєстрації заходів державного нагляду, який ведеться у ОСОБА_1, відсутні записи щодо вказаної перевірки і він вважає, що перевірка по факту не проводилась.

Належних доказів щодо присутності представника відповідача під час перевірки підприємства, складання акту перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення з боку відповідача до суду не представлено.

Будь яких свідків у протоколі про недопущення до перевірки працівника відповідача ОСОБА_1 та його відмови від одержання проколу про адміністративне правопорушення не зазначено, тобто він складений з порушенням вимог КУпАП.

Отже, суд вбачає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення була винесена на підставі матеріалів. не оформлених у відповідності та порядку, передбаченому чинним законодавством.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що відповідачем при винесені оскаржуваної постанови не було здійснено всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, не вирішено її в точній відповідності з законом.

Представником відповідача суду не було надано жодного доказу, який би спростовував твердження позивача та підтверджуючого законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 158, 159, 162, 163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Миколаївській області про скасування постанови задовольнити.

Скасувати постанову №86 від 20.06.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області, шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк після отримання постанови суду.

Суддя: підпис.

Згідно з оригіналом: СУДДЯ: