Справа № 826/13209/17
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2017-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

23 жовтня 2017 року м. Київ № 826/13209/17

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Маруліна Л.О., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Міністерства соціальної політики України в особі Комісії із спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Міністерства соціальної політики України в особі Комісії із спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Частиною другою статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно із частинами першою та другою статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем оскаржується рішення Комісії із спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, прийняте 11.11.2010 року щодо відмови позивачеві у визначені статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Таким чином, з урахуванням змісту позовних вимог, слід застосувати передбачений ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України шестимісячний строк звернення до суду, так як позов пов'язаний з оскарженням рішення суб'єкта владних повноважень.

Вивчивши матеріали адміністративного позову, суд вважає пропущеним строк звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів справи позивачу відмовлено у визначенні статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС рішенням Комісії із спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС від 11.11.2010 року.

Листом від 16.10.2012 року № 2220/20/132-12 Департаментом соціального захисту громадян які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Міністерства соціальної політики України на звернення позивача щодо надання роз'яснень стосовно рішення прийнятого Комісії із спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС від 11.11.2010 р. повідомлено, що Комісією прийнято рішення про відмову у визначенні статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС згідно з чинним законодавством.

Таким чином, судом встановлено, що про прийняте рішення позивачу стало відомо з урахуванням поштового обігу у жовтні 2012 року.

Крім того, суд зауважує, що з подальшого листування позивача (лист від 16.12.2015 р. № 917/20/132-15Департаменту соціального захисту громадян які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Міністерства соціальної політики України стосовно визначення статусу учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС), вбачається. що позивач не погоджувався з оскаржуваним рішенням.

Отже, суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк на звернення до суду із зазначеним позовом, оскільки звернувся до суду із позовною заявою датованою 11.10.2017 р., а відповідно до відбитку штемпелю на конверті адміністративний позов надіслано 12.10.2017 р., проте, даний позов в канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва зареєстровано 17.10.2017 р.

Згідно із статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Жодних належних доказів чи пояснень поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивачем не надано.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого законодавством строку звернення до адміністративного суду та враховуючи те, що суд на підставі поданої ним позовної заяви та доданих матеріалів не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до пункту 9 частини першої та частин другої, третьої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо: позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвалу суду про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржено.

Особа, позовну заяву якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких заяву було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, копія ухвали про залишення позовної заяви без розгляду невідкладно надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись статтями 99, 100, 107, 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою, її додатками надіслати позивачу негайно.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.О. Маруліна