Справа № 826/6428/15
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2017-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/6428/15 Головуючий у 1-й інстанції: Арсірій Р.О. Суддя-доповідач: Глущенко Я.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

25 жовтня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів Собківа Я.М., Шелест С.Б.,

секретаря Андрієнко Н.А.,

за участю:

позивача: ОСОБА_2,

представника відповідачів: ОСОБА_3,

представника третьої особи: ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України, Міністра юстиції України Петренка Павла Дмитровича, третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними дій, зобов'язання вчинити дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_2, до якої приєдналася ОСОБА_6, на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 травня 2017 року, -

У с т а н о в и в :

ОСОБА_2 звернувся у суд із позовом до Міністерства юстиції України, Міністра юстиції України Петренка П.Д., у якому просив визнати протиправними дії відповідачів по реєстрації постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 26.02.2015 року №220 «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню» та скасувати державну реєстрацію вказаної постанови.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 травня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, до якої приєдналася ОСОБА_6, у якій просить скасувати постанову суду та прийняти нову про задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін, з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов до висновку, що державну реєстрацію постанови НКРЕКП проведено уповноваженою особою з дотриманням вимог чинного законодавства України та підстави для скасування вказаної державної реєстрації відсутні.

З таким висновком суду не можна не погодитися.

Із матеріалів справи убачається, що 02 березня 2015 року Міністерством юстиції України зареєстровано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг від 26.02.2015р. №220 «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню».

Уважаючи дії відповідачів щодо реєстрації вказаної постанови та саму реєстрацію такої протиправними, позивач звернувся у суд із даним адміністративним позовом.

Обговорюючи правомірність зазначеної постанови, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади державної реєстрації нормативно - правових актів регулюються Указом Президента України від 03.10.1992 року №493 «Про державну реєстрацію нормативно - правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади» (далі - Указ); Положенням про державну реєстрацію нормативно - правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 року №731 (далі - Положення) та Порядком скасування рішення про державну реєстрацію нормативно - правових актів, занесених до державного реєстру, яке затверджене наказом Міністерства юстиції України №32/5 від 31.07.2000 р.(далі - Порядок).

Відповідно до пунктів 1,2 Указу з 1 січня 1993 року нормативно-правові акти, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю і які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, підлягають державній реєстрації.

Державну реєстрацію здійснюють: нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю - Міністерство юстиції України.

Державна реєстрація провадиться в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пунктами 1-3 Положення державна реєстрація нормативно-правового акта полягає у проведенні правової експертизи на відповідність його Конституції та законодавству України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколам до неї, міжнародним договорам України, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та зобов'язанням України у сфері європейської інтеграції та праву Європейського Союзу (acquis ЄС), антикорупційної експертизи, а також з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, прийнятті рішення про державну реєстрацію цього акта, присвоєнні йому реєстраційного номера та занесенні до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Державній реєстрації підлягають нормативно-правові акти, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер.

На державну реєстрацію подаються нормативно-правові акти, прийняті уповноваженими на це суб'єктами нормотворення у визначеній законодавством формі та за встановленою законодавством процедурою, що містять норми права, мають неперсоніфікований характер і розраховані на неодноразове застосування, незалежно від строку їх дії (постійні чи обмежені певним часом) та характеру відомостей, що в них містяться, у тому числі з грифами «Для службового користування», «Особливої важливості», «Цілком таємно», «Таємно» та іншими, а також прийняті в порядку експерименту.

Пунктом 6 Положення передбачено, що державну реєстрацію, зокрема, нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади здійснює Міністерство юстиції України.

Відповідно до пп. 9 п. 4 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 року №395/2011 Міністерство юстиції України відповідно до покладених на нього завдань здійснює державну реєстрацію нормативно - правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, а також інших органів, акти яких відповідно до законодавства підлягають державній реєстрації.

Пунктом 8 Положення передбачено, що разом з нормативно-правовим актом до органу державної реєстрації подаються: а) обгрунтування підстав для видання нормативно-правового акта чи окремих його норм; б) відомості про чинні акти з цього питання, інформація про строки приведення їх у відповідність з нормативно-правовим актом, поданим на державну реєстрацію, а також про акти, що втрачають чинність у зв'язку з прийняттям цього акта; б 1) копія нормативно-правового акта, до якого вносяться зміни або який визнається таким, що втратив чинність, у контрольному стані та порівняльна таблиця; в) відомості про офіційне погодження акта із заінтересованими органами незалежно від того, чи є таке погодження обов'язковим згідно з законодавством; г) оригінал та дві копії рішення ДРС про погодження проекту регуляторного акта; ґ) довідка щодо відповідності зобов'язанням України у сфері європейської інтеграції та праву Європейського Союзу (acquis ЄС) за формою, визначеною в додатку 1 до Регламенту Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 2007 р. N 950 (Офіційний вісник України, 2007 р., N 54, ст. 2180; 2011 р., N 88, ст. 3199; 2016 р., N 21, ст. 829); д) висновок Мін'юсту, головних територіальних управлінь юстиції Мін'юсту в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі щодо відповідності нормативно-правового акта положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практиці Європейського суду з прав людини; е) висновок про проведення антидискримінаційної експертизи.

У разі коли на державну реєстрацію міністерства та інші центральні органи виконавчої влади подають нормативно-правовий акт з питань, що стосуються соціально-трудової сфери, вони також повідомляють про позицію уповноваженого представника від всеукраїнських профспілок, їх об'єднань та уповноваженого представника від всеукраїнських об'єднань організацій роботодавців щодо цього акта та про проведену роботу з врахування їх зауважень і пропозицій. При цьому необхідність врахування зазначених зауважень і пропозицій визначають міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, які приймають цей акт.

Відповідно до п. 12 Положення у разі коли нормативно-правовий акт відповідає вимогам, зазначеним у цьому Положенні, орган державної реєстрації приймає рішення про державну реєстрацію нормативно-правового акта за встановленою Мін'юстом формою, заносить його до державного реєстру та на оригіналі акта робить напис встановленого зразка про дату державної реєстрації і номер акта згідно з державним реєстром (додатки 1 і 2).

За п. 13 Положення у державній реєстрації відмовляється, якщо нормативно-правовий акт: а) не відповідає Конституції та законам України, іншим актам законодавства, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколам до неї, міжнародним договорам України, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та зобов'язанням України у сфері європейської інтеграції та праву Європейського Союзу (acquis ЄС); б) видано з порушенням вимог законодавства або без урахування практики Європейського суду з прав людини, зокрема акт: порушує чи обмежує встановлені законом права, свободи й законні інтереси громадян, підприємств, установ та організацій або покладає на них не передбачені законодавством обов'язки; виходить за межі компетенції органу, що його видав; містить норми, що призводять або можуть призвести до вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень; не відповідає вимогам законодавства про мови; суперечить установленому порядку ведення діловодства; видано за наявності будь-якої з обставин, визначених у частині першій статті 25 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" (на підставі повідомлення ДРС); в) не узгоджено із заінтересованими органами або не повідомлено про позицію уповноваженого представника від всеукраїнських профспілок, їх об'єднань та уповноваженого представника від всеукраїнських об'єднань організацій роботодавців щодо нормативно-правового акта, прийнятого міністерством та іншим центральним органом виконавчої влади з питань, що стосуються соціально-трудової сфери, та проведену роботу з врахування їх зауважень і пропозицій; г) викладено з порушенням правил правопису та нормопроектувальної техніки.

Рішення про державну реєстрацію нормативно-правового акта може бути скасовано у зв'язку з: а) виявленням обставин, що не були відомі органу державної реєстрації під час реєстрації нормативно-правового акта; б) набрання законної сили судовим рішенням про визнання нормативно-правового акта незаконним чи таким, що не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили, повністю або в окремій його частині; в) одержанням повідомлення від ДРС про виявлення будь-якої обставини, визначеної у частині першій статті 25 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" або повідомлення ДРС про зупинення дії регуляторного акта чи окремих його положень відповідно до частини восьмої статті 28 зазначеного Закону"; в 1) одержанням висновку Мін'юсту, головних територіальних управлінь юстиції Мін'юсту в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі про невідповідність нормативно-правового акта Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практиці Європейського суду з прав людини; г) виявленням порушень або недотримання вимоги пункту 16 цього Положення органом, що видав нормативно-правовий акт.

Згідно із Порядком підставами для скасування рішення про державну реєстрацію нормативно-правового акта є: виявлення обставин, що не були відомі органу державної реєстрації під час реєстрації нормативно-правового акта; набрання законної сили судовим рішенням про визнання нормативно-правового акта незаконним чи таким, що не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили повністю або в окремій його частині; одержання повідомлення від спеціально уповноваженого органу виконавчої влади з питань реалізації державної регуляторної політики про виявлення будь-якої обставини, визначеної у частині першій статті 25 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", або про припинення дії регуляторного нормативно-правового акта або окремих його положень відповідно до статті 28 цього Закону; одержання висновку Секретаріату Урядового уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини Міністерства юстиції України, головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі про невідповідність нормативно-правового акта Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколам до неї та практиці Європейського суду з прав людини; виявлення порушень або недотримання вимоги пункту 16 Положення органом, що видав нормативно-правовий акт; інші обставини, що виникли після державної реєстрації нормативно-правового акта.

У відповідності до положень п. 6 Порядку перегляд зареєстрованого нормативно-правового акта з метою скасування рішення про його державну реєстрацію здійснюється органом державної реєстрації у разі надходження пропозицій від органів виконавчої влади, інших юридичних осіб, громадян та з власної ініціативи.

Як убачається із матеріалів справи, 02 березня 2015 року Міністерством юстиції України прийнято наказ №289/5 щодо реєстрації постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 26 лютого 2015 року №220 «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню» та включення зазначеного нормативно - правового акту до Єдиного державного реєстру нормативно - правових актів.

Відповідно до висновку Урядового Уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини від 02.03.2015 року постанова №220 відповідає Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практиці Європейського суду з прав людини.

Колегія суддів зазначає, що при розгляді справи позивачем не доведено, а судом не встановлено наявності будь-яких підстав, наведених Порядком та Положенням для визнання протиправними дій відповідачів щодо реєстрації постанови №220 та підстав для скасування такої.

В апеляційній скарзі позивач посилається на те, що місцевим судом не ураховано того, що державній реєстрації в Міністерстві юстиції підлягають виключно нормативно - правові акти, видані міністерствами або центральними органами влади, у той час як Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, не є ані міністерством, ані органом центральної виконавчої влади, відтак, відповідач не мав жодних правових підстав для проведення державної реєстрації актів, виданих Комісією.

Однак, зазначені доводи позивача не відповідають вищевикладеним вимогами Положення, Порядку та Указу, а також Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», відповідно до якого Національна комісія є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб'єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, тобто фактично Національна комісія є державним органом контролю, який відповідно до покладених на нього Законом повноважень має право розробляти та затверджувати нормативно - правові акти.

До того ж, колегія суддів ураховує, що постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2017 року, яка набрала законної сили, позивачу відмовлено у задоволенні позову до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання незаконною та нечинною з моменту прийняття постанови №220 від 26.02.2015 року «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню. При цьому, вказаним судовим рішенням установлено, що приймаючи цю постанову Національна комісія діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права. Тому, відсутні підстави для задоволення вимог апелянта.

Отже, рішення місцевого суду прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення слід залишити без змін на підставі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 206, 212, 254, КАС України, суд,

У х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, до якої приєдналася ОСОБА_6, залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 травня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя Я.М. Собків
суддяС.Б. Шелест

(Повний текст виготовлено 30 жовтня 2017 року)