Справа № 712/7965/17
Суддя: Романенко В. А.
Дата ухвалення: 2017-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 712/7965/17
Провадження № 2-а/712/606/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2017 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Романенко В.А.

при секретарі Таран А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 про визнання протиправними діянь, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 про визнання протиправними діянь, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що в травні 2017 року він отримав від органу ДВС постанову про відкриття виконавчого провадження з стягнення штрафу на підставі постанови відповідача за № 323 від 20.12.2016 року, після чого звернувся до відповідача із вимогою надання копії вказаної постанови.

08 червня 2017 року простим листом він отримав копію вказаної постанови, про що свідчить штемпель на конверті «03.06.2017 р. Миколаїв» (+ 5 днів за нак. Мін. Інфраструктури № 958 від 28.11.2013 р.). Враховуючи вказані обставини, а також те, що він не приймав участі в розгляді справи, вважає, що пропуск строку оскарження постанови стався з поважних причин.

Постановою відповідача від 20.12.2016 року за № 323 по справі про адміністративне правопорушення його було притягнуто до адміністративної відповідальності за начебто вчинення діянь, що підпадають під ознаки ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та призначено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 н.м.д.г. - 1700,00 грн.

Вважає вищевказану постанову незаконною, такою, що винесено за порушення норм матеріального та процесуального права, виходячи з наступного.

В мотиваційній частині підставою винесення оскаржуваної постанови зазначено: «підрядною організацією Авторемонтно-агрегатним заводом Черкаської облспоживспілки у період з 28.11.2016 по 06.12.2016 на обєкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» виконуються земляні роботи без встановлення захисної огорожі чим порушив вимоги п. 6.2.1. 6.2.8. ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»».

За положеннями ч. 1 ст. 96 КУпАП відповідальність правосубєкту наступає у випадкові порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд.

У відповідності до положень п. 6.2.8. ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» - матеріальної норми, яку було застосовано в обґрунтування притягнення особи до адміністративної відповідальності, під час виконання земляних робіт котловани, траншеї тощо (виїмки) в місцях, де відбувається рух людей і транспорту повинні бути огороджені.

Оскаржувана постанова не містить відомостей про наявність/відсутність руху людей і транспорту в місці проведення земляних робіт. Відтак, оскаржувана постанова не містить мотивації наявності складу адміністративного правопорушення в діяннях особи, що притягується до адміністративної відповідальності. От же, наявний факт неправильного застосування норм матеріального права при притягненні особи до адміністративної відповідальності.

За змістом мотиваційної частини оскаржуваної постанови вбачаються діяння юридичної особи («підрядна організація Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки»), а резолютивною частиною - притягується до відповідальності фізична особа - ОСОБА_1, а не посадова особа.

В даному випадкові невірно обрано субєкта відповідальності, що має наслідком відсутність в діяннях громадянина ОСОБА_1 складу та події правопорушення.

Відповідачем в порушення ст.ст. 33, 245 КУпАП не обґрунтовано застосування максимального розміру штрафу за статтею, що свідчить про необєктивність та упередженість відповідача при винесенні оскаржуваної постанови.

Просить поновити строк оскарження постанови у звязку з тим, що не приймав участі в розгляді справи, оскаржувану постанову отримав лише 08.06.2017 року. Скасувати оскаржувану постанову та закрити провадження по справі на підставі відсутності в діяннях громадянина ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Представник позивача до судового засідання надав суд заяву в якій просив суд, розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, скерував до суду заперечення, в яких просить в позові відмовити посилаючись на те, що постанова від 20.12.2016 року № 323 по справі про адміністративне правопорушення про накладення штрафних санкцій на позивача винесена у порядку та у спосіб, передбачений чинним законодавством, на підставі норм діючого законодавства. Пояснення позивача спростовуються письмовими доказами, у тому числі поясненнями самого позивача у позові , фотофіксацією обєкта під час перевірки тощо.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших субєктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В судовому засіданні встановлено, що 13 жовтня 2016 року на об'єкті будівництва «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» було недопущення посадових осіб на об'єкт, в зв'язку з чим видано приписи № 149 та № 367.

Підставою для проведення перевірки стало подання замовником будівництва ПАТ «Миколаївгаз» декларації про початок виконання будівельних робіт згідно п. 7 Порядку № 553.

У відповідності до п. 7 Порядку № 553, на підставі перевірки виконання вимог приписів від 13 жовтня 2016 року № 149 та № 367, проведено позапланову перевірку об'єкта «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)».

Перевірка проведена відповідно до направлення від 21 листопада 2016 року № 1141. Наказом начальника Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області від 02 грудня 2016 року строк позапланової перевірки подовжено на 2 робочих дні та становить з 28 листопада 2016 року по 06 грудня 2016 року.

Про проведення перевірки замовник будівництва повідомлений рекомендованим листом з повідомленням № 1014-8193-16 від 18 листопада 2016 року. На виконання п. 9 Порядку № 553 перевірка проведена за участю ОСОБА_3 (представник замовника будівництва за довіреністю від 06 жовтня 2016 року № 04/1290) та головного інженера проекту ОСОБА_4.

Замовником об'єкта будівництва є Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз».

Під час перевірки листом від 02 грудня 2016 року № МК10.2-ЛВ-8498-1216 Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз» повідомило відповідача, що підрядною організацією, якою виконуються будівельно-монтажні роботи на об'єкті є Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки, на підтвердження чого надано копію договору підряду від 12 жовтня 2015 року № 16-01/52.

Посадовими особами Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області встановлено, що на об'єкті виконуються земляні роботи - вирита траншея геометричними розмірами 3,5м х 1,8м, глибиною 2,4м, при цьому захисна огорожа відсутня.

Крім того, під час повторного виїзду на місце 06 грудня 2016 року відповідачем встановлено, що на об'єкті перевірки виконана зворотна засипка траншеї розмірами 3,5 м х 1,8 м. та вирита нова траншея розмірами 1,5м х 1,0 м. глибиною 2,4м. на місці приєднання газоводу. Захисна огорожа, як і раніше, відсутня.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 06 грудня 2016 року.

В цей же день, 06 грудня 2016 року директору Авторемонтно-агрегатного заводу Черкаської облспоживспілки ОСОБА_1 видано припис № 439 з вимогою вжити заходи щодо зупинення виконання будівельних робіт на обєкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» до усунення порушень вимог державних будівельних норм в термін «негайно» та вжити заходи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» шляхом приведення об'єкту у відповідність до вимог державних будівельних норм у термін до 19 грудня 2016 року.

Також 06 грудня 2016 року стосовно директора-агрегатного заводу Черкаської облспоживспілки ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 Колексу України про адміністративні правопорушення (порушення вимог п. 6.2.1, 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці та промислова безпека у будівництві», а саме: підрядною організацією Авторемонтно-агрегатним заводом Черкаської облспоживспілки у період з 28.11.2016 по 06.12.2016 на обєкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» виконуються земляні роботи без встановлення захисної огорожі).

В своїх запереченнях представник відповідача зазначає, що на час складання матеріалів перевірки адреса позивача була не відома, тому акт, протокол та припис були відправлені рекомендованим листом на адресу підприємства, де позивач працює директором Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки, 18008 м. Черкаси, вул. Смілянська, 149 та 13.12.2016 року отримані. Однак, з вказаного повідомлення вбачається, що вказані документи були отримані 13.12.2016 року Василенко, але аж ніяк ОСОБА_1

20 грудня 2016 року Управлінням винесено постанову № 323 якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, а саме за те, що підрядною організацією Авторемонтно-агрегатним заводом Черкаської облспоживспілки у період з 28.11.2016 по 06.12.2016 на обєкті «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» виконуються земляні роботи без встановлення захисної огорожі, чим порушено вимоги п. 6.2.1, 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Згідно статті 10 Закону України від 20 травня 1999 року № 687-XІV «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ «Про регулювання містобудівної діяльності» (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно п. 16, 18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 19, п. 2 0 Порядку № 553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Вказані положення законодавства надають органу державного архітектурно-будівельного контролю право за результатами здійснення планових та позапланових перевірок складати акт перевірки, протокол та припис про усунення порушень, а також накладати штраф шляхом винесення постанови.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана постанова № 323 від 20 грудня 2016 року про накладання штрафу за правопорушення ОСОБА_1 прийнята відповідачем за результатом проведеної позапланової перевірки об'єкта «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)», в результаті якої встановлено, що на об'єкті виконуються земляні роботи - вирита траншея геометричними розмірами 3,5м*1,8м, глибиною 2,4м, при цьому захисна огорожа відсутня.

Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2017 року по адміністративній справі за апеляційною скаргою Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки на постанову Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2017 року у справі за адміністративним позовом Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови, накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено: «Дослідивши матеріали справи, а саме наданий позивачем до суду апеляційної інстанції договір підряду №16-01/52 від 12 жовтня 2015 року, колегією суддів встановлено, що відповідно до п.1.1 даного договору Генеральний підрядник (Авторемонтно - агрегатний завод Черкаської облспоживспілки) зобовязується за завданням Замовника (Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз») виконати та здати йому в установлений строк будівельно-монтажні роботи в рамках надання послуг: «Стандартного та нестандартного приєднання до газових мереж, газифікації, додаткового газопостачання та реконструкції систем газопостачання».

Тобто, відповідно до вказаного договору підряду, вбачається, що на позивача покладено виконання будівельно-монтажних робіт з обмеженням послуг, таким чином, на думку колегії суддів, на нього не покладено обовязок з підготовчих та земельних робіт, а саме установки захисного огородження відповідно до п.6.2.1 п.6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009.

Окрім того, згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1998 року № 451 вбачається, що вищевказані послуги з «Стандартного та нестандартного приєднання до газових мереж, газифікації, додаткового газопостачання та реконструкції систем газопостачання» віднесено до будівельно-монтажних робіт з улаштування зовнішніх та внутрішніх інженерних мереж і устаткування, дані послуги не мають жодного відношення до проведення підготовчих та земляних робіт.

В свою чергу колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до п.4.3.1 та п. п.4.3.4 Договору Замовник (Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз») зобовязаний надати позивачу будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну та іншу договірну документацію і ресурси та забезпечити охорону та обмеження допуску сторонніх осіб на обєкт будівництва в термін виконання робіт Генеральним підрядником.

З урахуванням викладеного, вбачається, що на позивача покладено лише обовязок надавати ПАТ по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз» послуги з стандартного та нестандартного приєднання до газових мереж, газифікації, додаткового газопостачання та реконструкції систем газопостачання, таким чином позивач не повинен нести відповідальність за порушення норм діючого законодавства щодо відсутності на обєкті будівництва захисного огородження відповідно до п.6.2.1 п.6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009.»

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

За положеннями ч. 1 ст. 96 КУпАП відповідальність правосубєкту наступає у випадкові порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту обєктів чи споруд.

У відповідності до положень п. 6.2.8. ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві» - матеріальної норми, яку було застосовано в обґрунтування притягнення особи до адміністративної відповідальності, під час виконання земляних робіт на території населених пунктів або на виробничих територіях котловани, траншеї тощо (виїмки) в місцях, де відбувається рух людей і транспорту повинні бути огороджені відповідно до вимог 6.2.1 Норм.

Однак, оскаржувана постанова не містить відомостей про наявність/відсутність руху людей і транспорту в місці проведення земляних робіт. Таким чином, оскаржувана постанова не містить мотивації наявності складу адміністративного правопорушення в діяннях особи, що притягується до адміністративної відповідальності, а тому наявний факт неправильного застосування норм матеріального права при притягненні особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, за змістом мотиваційної частини оскаржуваної постанови вбачаються діяння юридичної особи («підрядна організація Авторемонтно-агрегатний завод Черкаської облспоживспілки»), а резолютивною частиною - притягується до відповідальності фізична особа - ОСОБА_1.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів (ч.1 ст. 69 КАС України).

На думку суду, в матеріалах адміністративної справи відсутні допустимі докази, які б підтвердили правомірність оскаржуваної постанови № 323 від 20 грудня 2016 року про накладання штрафу за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП на ОСОБА_1, який повинний нести відповідальність за порушення норм діючого законодавства щодо відсутності на обєкті будівництва захисного огородження відповідно до п. 6.2.1 п. 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009.

Суд також не може взяти до уваги фотознімки, які були надані відповідачем на підтвердження факту порушення ОСОБА_1 вимог п. 6.2.1 п. 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009, оскільки в протоколі від 06.12.2016 року вони не зазначені, також не зазначено коли та на якому пристрої виготовлені надані фотознімки.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах, щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що оскаржувана постанова № 323 від 20 грудня 2016 року про накладання штрафу за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 96 КУпАП на ОСОБА_1 прийнята відповідачем за результатом проведеної позапланової перевірки об'єкта «Стандартне приєднання для зовнішнього газопостачання будинку № 15 по вул. Липова, м. Миколаїв (реконструкція)» неправомірно.

Таким чином, позов підлягає до задоволення, так як рішення відповідача по справі про адміністративне правопорушення прийняте з порушенням вимог закону, а тому підлягає скасуванню.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся з порушеннями вимог КУпАП. У постанові про накладення адміністративного стягнення не зазначено з яких підстав розгляд справи відбувся за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 293 КУпАП України, орган при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень - залишає постанову без зміни, а скаргу або протест без задоволення; скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; скасовує постанову і закриває справу; змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Статтею 289 КУпАП встановлено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом правомочним розглядати скаргу.

Оскільки відповідач не зміг в судовому засіданні довести, коли була вручена вказана постанова позивачу, а твердження позивача, що постанову ним було отримано 08.06.2017 року простим листом, про що свідчить штемпель на конверті «03.06.2017 року Миколаїв = 5 днів за нак. Мін Інфраструктури № 958 від 28.11.2013 року), є достовірними, тому суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк з поважних причин.

Відповідно до статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, однак відповідачем не подано жодних доказів на підтвердження законності оскарженого рішення, суд приходить до висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, задоволення адміністративного позову та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Що стосується вимог про закриття провадження у справі, то відповідно до статті 284 КУпАП вирішення питання про закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення належить до компетенції органу, уповноваженого на розгляд адміністративної справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 96, 152, 213, 218, 246, 268, 278, 284, 289, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст 2, 6, 17-19, 69, 71, 72, 159-163, 171-2 Кодексу адміністративного судочинства, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 про визнання протиправними діянь, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задоволити частково.

Визнати незаконною та скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області від 20 грудня 2016 року № 323 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП на накладення на нього штрафу у розмірі 1700 грн.

В іншій частині відмовити.

Постанова може бути оскаржена через суд першої інстанції до Київського апеляційного адміністративного суду протягом 10 днів з дня її проголошення в порядку, передбаченому ст. 186 КАС України. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Головуючий: