Справа № 808/1206/17
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/1206/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

26 жовтня 2017 року

справа № 808/1206/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Іванова С.М.

суддів: Панченко О.М. Ясенової Т.І.

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Уманьавтодор" на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2017 року у справі № 808/1206/17 за позовом Публічного акціонерного товариства "Уманьавтодор" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Служба автомобільних доріг у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Уманьавтодор" (далі – позивач) звернулось до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (далі – відповідач), в якому просило визнати протиправними та скасувати постанови № 13/1008-23.2/1113 від 21.04.2017 та № 14/1008-23.2/1114 від 21.04.2017 про накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Публічне акціонерне товариство "Уманьавтодор" звернулось з апеляційної скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просило скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що у відповідності до приписів ст. ст. 875, 877 ЦК України підрядник зобов’язаний здійснювати будівництво та пов’язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, обов’язок надання якої належить замовнику, яким є Служба автомобільних доріг Запорізької області. Оскільки замовником було передано позивачу відповідну проектну документацію, на підставі якої виконано роботи, ПАТ «Уманьавтодор» не є особою, відповідальною за те, що проектна документація, надана замовником, не відповідає вимогам законодавства про архітектурну та містобудівну діяльність, при цьому позивач не є тією особою, яка наділена повноваженнями щодо встановлення чи визначення відповідності наданої йому замовником проектної документації вимогам законодавства. Крім того, зазначено, що факт неякісного ведення виконавчих робіт було встановлено контролюючим органом саме відносно субпідрядних організацій ТОВ «Підприємство «Маст-Буд» та ПрАТ «Альпсервіс», які в кінцевому результаті не вплинули на якість виконаних будівельних робіт, їх відповідність вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил.

Представник позивача в судовому засіданні просив задовольнити вимоги апеляційної скарги на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з’явився про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України не перешкоджає розгляду справи без участі останнього.

Заслухавши осіб, які беруть участь у справі, перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, 07 квітня 2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області було проведено позапланову перевірку Публічного акціонерного товариства “Уманьавтодор” стосовно дотримання останнім вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті: “Будівництво автотранспортної магістралі через р. Дніпро у м. Запоріжжі”.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07 квітня 2017 року, припис про призупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним установам та обмеженням, затвердженому проекту та будівельному паспорту забудови земельної ділянки, без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 10 квітня 2017 № 12, та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 квітня 2017 № 14 для виконання, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10 квітня 2017 року.

Перевіркою встановлено порушення статті 9 Закону України “Про архітектурну діяльність” та затверджених проектних рішень, а саме: генеральним підрядником ПАТ “Уманьавтодор” при будівництві моста через Старий Дніпро були допущені відхилення від затверджених проектних рішень, зокрема, змінено конструктивну схему моста з аркового на міст прогонової будови з влаштуванням опор в руслі річки Дніпро.

21.04.2017 відповідачем було винесено постанову № 13/1008-23.2/1113 про накладення штрафу за правопорушення у сфері місто будівної діяльності та постанову № 14/1008- 23.2/1114 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнання протиправними та скасування вказаних постанов і було предметом судового розгляду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до приписів чинного законодавства саме на генерального підрядника, в даному випадку на ПАТ “Уманьавтодор”, покладено обов’язок перед початком робіт перевірити відповідність отриманої від замовника проектної документації встановленим законодавством вимогам і, як наслідок, саме генеральний підрядник несе відповідальність за невиконання вказаних приписів. З приводу порушень щодо неналежного ведення виконавчої документації, суд першої інстанції зазначив, що як приписами Постанови № 668, так і договору № 103АМ-11 від 22.12.2011 року визначено обов’язок саме генпідрядника забезпечити повне, якісне та своєчасне ведення виконавчої документації.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає за необхідне зазначити наступне.

Правовідносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Законами України “Про основи містобудування”, “Про архітектурну діяльність” від 20.05.1999 № 687-XIV, “Про регулювання містобудівної діяльності” від 17.02.2011 № 3038-VI, “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудування” від 14.10.1994 № 208/94-ВР та іншими нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання положень вказаних законів.

Відповідно до статті 7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною першою статті 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль – сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно із абзацом 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі – Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, здійснюється, зокрема, Державною архітектурною будівельною інспекцією.

Пунктом 2 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до пунктів 5, 6, 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до постанови № 13/1008-23.2/1113 встановлено, що генеральним підрядником ПАТ «Уманьавтодор» при будівництві моста через Старий Дніпро були допущені відхилення від затверджених проектних рішень, а саме: змінено конструктивну схему моста з аркового на міст прогонової будови з влаштуванням 4 опор в руслі річки Дніпро, чим порушив ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та затверджених проектних рішень.

Позивачем не заперечується факт відхилення від проектних рішень при виконання будівельних робіт на спірному об’єкті будівництва, разом з тим, останній наголошує на тому, що він не несе відповідальності за вчинене порушення, оскільки не зобов’язаний та не наділений повноваженнями як генпідрядник перевіряти надану замовником проектну документацію. Наголошує на тому, що Службою автомобільних доріг у Запорізькій області (замовник) було передано позивачу (генеральному підряднику) проектну документацію, згідно умов та вимог якої було здійснено будівництво об’єкта «Будівництво автотранспортної магістралі через р. Дніпро у м. Запоріжжі», вказане будівництво було здано замовнику, підписано відповідні акти приймання та жодних претензій від замовника на адресу позивача у справі не надходило.

Як встановлено судом першої інстанції, між Службою автомобільних доріг у Запорізькій області (замовник) та Відкритим акціонерним товариством "Уманьавтодор" (генпідрядник) укладено договір про закупівлю робіт з будівництва автотранспортної магістралі через р. Дніпро в м. Запоріжжя за державні кошти.

Проектна документація на будівництво моста через Старий Дніпро розроблена генеральним проектувальником ПАТ “КИЇВСОЮЗШЛЯХПРОЕКТ” та затверджена Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1183-р та Наказом Служби автомобільних доріг у Запорізькій області від 06.02.2012.

Затвердженим проектом передбачається будівництво аркового мосту, який складається із залізобетонної балки жорсткості та сталевої балки параболічного окреслення балка підтримується на стояках з циліндричних труб.

В той же час, Генпроектувальником Український державний інститут з проектування об’єктів дорожнього господарства “Укрдіпродор” виконано коригування затвердженої проектної документації, розробленої без вихідних даних на проектування. Скоригована проектна документація не погоджена з проектною організацією, яка розробила проект (ПАТ “КИЇВСОЮЗШЛЯХПРОЕКТ”) та не затверджена відповідно до вимог Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560 та ст. 9 Закону України “Про архітектурну діяльність”.

Так, за приписами статті 9 Закону України “Про архітектурну діяльність” від 20.05.1999 № 687-ХIV, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України “Про регулювання містобудівної діяльності” від 17.02.2011 № 3038-VI.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Положення частини 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачає накладення штрафу на конкретного суб'єкта містобудування, у випадку порушення тих чи інших вимог будівельних норм. Таким суб’єктом у даному випадку є виключно юридична особа (або фізична особа підприємець), що виконує будівельні роботи. Інші суб'єкти містобудування не підпадають під дію вищезгаданих норм Закону.

Згідно з пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об'єктів будівництва.

Згідно статті 26 Закону № 3038-VI, суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів, що здійснюється у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об’єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації на будівництво об'єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частиною четвертою статті 31 Закону № 3038-VI передбачено, що обов’язковій експертизі підлягають проекти будівництва об’єктів, які:

1) за класом наслідків (відповідальності) належать до об’єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення;

2) споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд;

3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень, - щодо кошторисної частини проектної документації.

За рішенням замовника може проводитися також експертиза проектів будівництва інших об’єктів, ніж передбачені у цій частині, або окремих розділів проектної документації.

Встановлення випадків та порядку проведення експертизи проектів будівництва іншими законами не допускається

Проектна документація на будівництво об’єктів не потребує погодження державними органами, органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, юридичними особами, утвореними такими органами.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів» № 45 від 16.05.2011 року (далі по тексту - Порядок № 45) встановлено, що цей порядок визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво об'єктів та поширюється на суб'єктів містобудування.

Пунктом 9 Порядку № 45 визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступного для інвалідів та інших мало мобільних груп населення.

Пунктом 11.1 Порядку № 45 визначено, що клас наслідків (відповідальності) та категорія складності об'єкта будівництва визначаються відповідно до законодавства, ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та Зміст проектної документації на будівництво» та ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва».

Відповідно до п. 15.4 Порядку № 45 у разі прийняття рішення щодо коригування проектної документації проектною організацією, яка не є її розробником, скоригована проектна документація підлягає погодженню з проектувальником - розробником проекту, крім випадку передачі відповідно до законодавства авторських майнових прав іншій особі.

Пункт 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" визначає, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил. Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво. Проектна документація, затверджена відповідно до чинного законодавства, не підлягає коригуванню у зв'язку з введенням нових будівельних норм, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене підвищенням у нових будівельних нормах вимог безпеки, у тому числі щодо забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності об'єкта та доступності для мало мобільних груп населення, для забезпечення яких повинні бути виконані необхідні будівельні роботи (пункт 4.8 ДБН А.2.2-3-2014).

Відповідно до п. 4.6.3 ДБН А.2.2-3-2014 встановлено, що для об'єктів IV та V категорій складності проектування виконується в три стадії: 1) для об'єктів невиробничого – ЕП або, за відповідним обґрунтуванням, ТЕО, а для об'єктів виробничого призначення та лінійних об’єктів інженерно-транспортної інфраструктури - техніко-економічне обґрунтування (ТЕО); 2) проект (П); 3) робоча документація (Р). Примітка. За відповідним обґрунтуванням замовник та проектувальник можуть прийняти узгоджене рішення щодо зміни кількості стадій проектування.

Пункт 9.1 ДБН А.2.2-3-2014 визначає, що стадія Р розробляється на підставі затвердженої попередньої стадії.

Приписами п. 33 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 встановлено, що у разі коли право на будівництво об’єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), чи змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, або відповідальних виконавців робіт, а також у разі коригування проектної документації замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю за формою згідно з додатком 10 до цього Порядку з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни.

Продовження виконання будівельних робіт без повідомлення про внесення змін забороняється.

Отже, відповідно до наведених правових норм розроблена проектувальником на замовлення замовника проектна документація для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва має відповідати державним стандартам, нормам і правилам, вимогам вихідних даних на проектуванні, в іншому випадку до такого суб'єкта містобудування застосується відповідальність у вигляді накладення штрафу.

Згідно з ч. 1 ст. 838 Цивільного кодексу України підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник.

Відповідно до абзацу першого пункту 3 Постанови № 668 Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 затверджено Загальні умови укладення та виконання договорів підрядну в капітальному будівництві (далі – Постанова № 668), генеральний підрядник - підрядник, який залучає до виконання робіт третіх осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результати їх роботи.

Відповідно до пункту 50 Постанови № 668, у разі коли забезпечення робіт (будівництва об'єкта) проектною документацією здійснюється замовником, підрядник зобов'язаний до початку виконання робіт перевірити її комплектність та відповідність установленим вимогам. У разі виявлення невідповідності проектної документації установленим вимогам підрядник протягом визначеного договором підряду строку повідомляє про це замовника.

Пунктом 61 Постанови № 668 визначено, що підрядник може, якщо інше не встановлено договором підряду, залучати до виконання робіт інших осіб (субпідрядників). При цьому договори субпідряду укладаються та виконуються з дотриманням вимог, визначених цими Загальними умовами. Підрядник відповідає за результати роботи субпідрядників і виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядниками - як замовник.

Таким чином, сутність системи генерального підряду полягає у тому, що генеральний підрядник у правовідносинах з субпідрядником є замовником і виконує всі його обов'язки.

Аналізуючи вищенаведені норми, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції, що саме на генерального підрядника, а в даному випадку це ПАТ “УМАНЬАВТОДОР” покладено обов’язок перед початком робіт перевірити відповідність отриманої від замовника проектної документації встановленим законодавством вимогам. Як наслідок, саме генеральний підрядник несе відповідальність за невиконання вказаних приписів, а відповідно суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що постанова № 13/1008-23.2/1113 від 21.04.2017 року є законною та обґрунтованою.

В оскаржуваній постанові № 14/1008- 23.2/1114 від 21.04.2017 року зазначено, що позивачем порушено вимоги п. 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 “Організація будівельного виробництва”.

Так, 4.8 А.3.1-5-2016 “Організація будівельного виробництва” встановлено, що за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об'єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об'єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В.1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В.1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

Відповідно до абз. 7, 8 п. 2.7 договору № 103АМ-11 про закупівлю робіт з будівництва автотранспортної магістралі через р. Дніпро в м. Запоріжжя за державні кошти від 22.12.2011, укладеного між Службою автомобільних доріг у Запорізькій області та Відкритим акціонерним товариством “Уманьавтодор”, Генпідрядник забезпечує повне, якісне і своєчасне ведення виконавчої документації, що передбачена діючим порядком, визначає осіб, відповідальний за її ведення, та в будь-який час надає її представнику Замовника для перевірки. Генпідрядник здійснення ведення журналу виконання робіт (а.с.13).

Відповідно до пункту 31 Постанови № 668, підрядник зобов’язаний, зокрема, виконувати належним чином інші зобов'язання, передбачені договором підряду, Цивільним і Господарським кодексами України, цими Загальними умовами та іншими актами законодавства.

Згідно з пунктом 62 вказаної Постанови, генеральний підрядник несе відповідальність перед субпідрядниками за невиконання або неналежне виконання замовником своїх зобов'язань за договором підряду, а перед замовником - за невиконання зобов'язань субпідрядниками.

Частиною третьої статті 2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” від 14.10.1994 № 208/94-ВР передбачено, що суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

1) виконання підготовчих робіт без повідомлення про початок їх виконання - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання щодо об’єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

3) виконання будівельних робіт без направлення повідомлення про початок виконання таких робіт: на об’єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об’єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

4) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання: на об’єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об’єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; на об’єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об’єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев’ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

5) ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

6) застосування будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що не відповідають державним нормам, стандартам, технічним умовам, проектним рішенням, а також тих, що підлягають обов'язковій сертифікації, але не пройшли її, - у розмірі дев'яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

7) виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, з огляду на встановлений законодавством та договором № 103АМ-11 від 22.12.2011 обов’язок генпідрядника щодо належного ведення виконавчої документації на будівництві автотранспортної магістралі через р. Дніпро в м. Запоріжжя, відповідачем правомірно застосовано до позивача штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до постанови № 14/1008-23.2/1114 від 21.04.2017, що вірно було встановлено судом першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення оскаржуваного рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. 195, п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Уманьавтодор" - залишити без задоволення.

Постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 01 серпня 2017 року у справі № 808/1206/17 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом 20 днів відповідно до ст. 212 та ч. 5 ст. 254 КАС України.

Головуючий: С.М. Іванов

Суддя: О.М. Панченко

Суддя: Т.І. Ясенова