Справа № 473/2083/17
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2017-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2017 р. Справа № 473/2083/17

Категорія: 6.3 Головуючий в 1 інстанції: Старжинська О.Є.

Колегія суддів Одеського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючогосудді -Семенюк Г.В.
судді - Потапчук В.О.
судді - Шляхтицький О.І.

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні Одеського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на Постанову Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 28 липня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про поновлення строку на звернення, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, звернувся до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про поновлення строку на звернення, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Постановою Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 28 липня 2017 року позов задоволено. Поновлено ОСОБА_4 строк на звернення до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про поновлення строку на звернення, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Постанову № 51 від 24.03.2017 року про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн. за правопорушення передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП скасовано.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області не погодившись з постановою суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати постанову суду першої інстанції від 28 липня 2017 року по справі № 473/2083/17 та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу в задоволені позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, незаконним та прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, колегія суддів вважає, що скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне:

Судом першої інстанції встановлено, що відносно позивача посадовою особою відповідача головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Кузьменко А.А. складений на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений КУпАП 16.03.2017 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

24.03.2017 року згідно зазначеного протоколу цією ж посадовою особою відповідача винесена на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений КУпАП постанова №51, якою до позивача застосоване адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн.

Не погодившись з вказаною постановою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області позивач звернувся до суду з позовом про її скасування.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з тогою, що постанова № 51 від 24.03.2017 року про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн. за правопорушення передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП є протиправною, а тому наявні підстави для задоволення позову. Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Правопорушення зафіксовано при перевірці в формі позапланової перевірки відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок) достовірності даних наведених ОСОБА_4 у поданій до відповідача декларації від 16.02.2017 року №688-20-17 про готовність до експлуатації обєкта «Реконструкція квартири №4 з вилученням приміщення (коридор пл. 6,10 кв. м.) з розширенням за рахунок прибудови розміром 4,00 м. х 6,50 м.».

17.02.2017 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області направило Позивачу лист-повідомлення вих. № 1014-932/17 про проведення перевірки 10.03.2017 року. Позивач отримала зазначений лист-повідомлення - 22.02.2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення та відстеження пересилань поштових відправлень Укрпошти.

Однак, в порушення вищезазначених вимог законодавства, під час виїзду на місце 10.03.2017 о 11 год. на об'єкті «Реконструкція квартири № 4 з вилученням приміщення (коридор пл. 6,10 м2) з розширенням за рахунок прибудови розміром 4,00 х 6,50м» за адресою: АДРЕСА_1, позивач не допустила перевіряючи та не надала необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

В термін проведення перевірки ОСОБА_4 не забезпечено допущення на об'єкт будівництва та не надано необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Окрім того, листів (про перенесення перевірки, пояснень, довідок) від позивача до Управління не надходило.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Як вибачається з копії повідомлення про вручення поштового відправлення, копія протоколу про адміністративне правопорушення разом з приписом, актом про недопущення були направлені позивачу за місцем реєстрації місця проживання позивача.

У своїй поставної суд першої інстанції зазначає, що відправником на поштовому повідомленні вказано „Інспекція Державного архітектурно-будівельної контролю в Миколаївській області" тоді як з 08.07.2014 року інспекція реорганізована в „Управління Державного архітектурно-будівельної контролю в Миколаївській області", тобто використовується штамп неіснуючого територіального органу відповідача колегія суддів вважає безпідставними. Разом з тим, апелянт у своїй апеляційній скарзі вказує на те, що у зв'язку з відсутністю коштів на придбання штампа вхідної кореспонденції (саме який ставиться на конверти та на повідомлення про вручення поштового виправдання) Управління ставить на конверти та на повідомлення штампи інспекції, що підтверджується іншими повідомленнями та конвертами.

Крім того, п. 21 Порядку № 553 на відповідача покладений обов'язок у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису відправлення їх рекомендованим листом з повідомленням. Однак, стосовно протоколу про адміністративне правопорушення такої вимоги немає, протокол надсилається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення в сфері містобудівної діяльності (п.20).

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про правомірність Постанови № 51 від 24.03.2017 року про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн. за правопорушення передбачене ч.2 ст. 188-42 КУпАП.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч. 1 ст. 70 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 про поновлення строку на звернення, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення належним чином не обґрунтовані, не підтверджені наявними матеріалами справи та задоволенню не підлягають.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 198, ст. 202 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 202, 205, 207, 254 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, - задовольнити.

Постанову Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 28 липня 2017 року по справі № 473/2083/17, - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволені позовних ОСОБА_4, - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, проте може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючийсуддя Г.В. Семенюк
суддя В.О. Потапчук
суддя О.І. Шляхтицький