Справа № 823/1279/17
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2017-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 823/1279/17 Головуючий у 1-й інстанції: Гаврилюк В.О. Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2017 року м.Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Костюк Л.О., Троян Н.М.,

за участю секретаря Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві (без фіксування технічними засобами) апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Черкаській області про визнання протиправними дій та скасування постанов,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі - Позивач) звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Уманського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Черкаській області (далі - Відповідач) про визнання дій старшого державного виконавця Кокот Наталії Вікторівни під час відкриття виконавчих проваджень 01 серпня 2017 року ВП №54413994 та ВП №54413962 протиправними; визнання дії старшого державного виконавця Мельника Василя Володимировича під час винесення постанови №33554351 від 26 липня 2017 року про стягнення виконавчого збору у розмірі 39110,31 грн протиправними; скасування постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП №54413994 та ВП №54413962, винесені 01 серпня 2017 року старшим державним виконавцем Кокот Н.В.; скасування постанови №33554351 від 26 липня 2017 року про стягнення виконавчого збору у розмірі 39110,31 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2017 року позовну заяву повернуто Позивачу.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Відповідно до ч.6 ст.12 КАС України під час судового розгляду справи в судовому засіданні забезпечується повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, крім випадків неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження).

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з»явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином.

Ураховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не визнана обов»язковою, колегія суддів відповідно до ч.4 ст.196 КАС України вважає можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін та їх представників.

Згідно зі ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Відмова від права на звернення до суду є недійсною.

Іноземці, особи без громадянства та іноземні юридичні особи користуються в Україні таким самим правом на судовий захист, що і громадяни та юридичні особи України.

Згідно вимог статті 101 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Частиною 1 статті 103 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Так, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року позовну заяву залишено без руху та встановлено Позивачеві строк до 15 вересня 2017 року для усунення недоліків шляхом подання: письмової інформації щодо дня, коли Позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів з доданням належних та допустимих доказів вказаного, а також обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду; оформленого належним чином документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі за подання шістьох позовних вимог немайнового характеру.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву в оскаржуваній ухвалі вказує, що Позивачем не виконано приписи КАС України, викладені в пункті 1 частини 3 статті 108 КАС України та не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення позову без руху.

Положеннями статті 99 КАС України визначено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 5 статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

За приписами ст.81 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:

у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Як вбачається з матеріалів справи, Позивачем подано адміністративний позов до суду 21 серпня 2017 року.

На виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху, Позивачем 15 вересня 2017 року надіслано до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано оригінал довідки №177, виданої ЦПЗ №8 Черкаської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 15 вересня 2017 року, в якій зазначено про те, що оскаржувану постанову №33554351 від 26 липня 2017 року Позивачем отримано 08 серпня 2017 року.

Колегія суддів вважає, що Позивачем надано належний доказ щодо того, коли саме особа дізналася про порушення її прав, свобод чи інтересів; отже адміністративний позов подано в межах строку звернення до адміністративного суду.

Також, Позивачем подано заяву про зміну позовних вимог, у якій вона викладає прохальну частину позовної заяви у такій редакції: визнати причини пропущення строку оскарження дій та бездіяльності державного виконавця поважною; скасувати постанову №33554351 від 26 липня 2017 року про стягнення виконавчого збору у розмірі 39110, 31 грн; тобто залишає одну позовну вимогу нематеріального характеру.

Відповідно до частини 2 статті 87 Кодексу адміністративного судочинства України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VI.

Частиною 2 статті 4 Закону України №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору встановлюються у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем сплачено судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 640, 00 грн, що підтверджується копією квитанції від 17 серпня 2017 року.

З огляду на вказане, колегія суддів дійшла висновку, що при вирішенні питання про повернення позовної заяви суд першої інстанції не звернув увагу на вказані обставини та дійшов помилкового висновку про її повернення.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права доступу до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

Згідно зі ст.159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

За п.4 ч.1 ст.204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Отже, судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Ураховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 41, 199, 200, 204, 205, 206, 211, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2017 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає, як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Ухвала складена в повному обсязі 25 жовтня 2017 року.