Справа № 686/7021/17
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/7021/17

Головуючий у 1-й інстанції: Палінчак О.М.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

26 жовтня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мельник-Томенко Ж. М.

суддів: Сторчака В. Ю. Ватаманюка Р.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Томашук А.В.,

представників позивача - ОСОБА_2, ОСОБА_3, представники на підставі довіреностей

представника прокуратури - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Виконавчого комітету Хмельницької міської ради, за участю Хмельницької місцевої прокуратури про визнання незаконним та скасування пункту 1.1 рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради №742 від 27 жовтня 2016 року,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом до Виконавчого комітету Хмельницької міської ради про визнання незаконним та скасування пункту 1.1 рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради №742 «Про затвердження Актів визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок без правовстановлюючих документів та втрату чинності пункту рішення виконкому" від 27 жовтня 2016 року щодо затвердження Акту визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки площею 0.0431 га. по вул. Шевченко, 89 громадянкою ОСОБА_5 без правовстановлюючих документів.

Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14.07.2017 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову про задоволення позову. В обґрунтування скарги апелянт вказав на необґрунтованість висновків суду першої інстанції, порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

В судовому засіданні представники позивача підтримали вимоги апеляційної скарги та просили їх задовольнити.

Представник прокуратури заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Відповідач в судове засідання не зявився про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Заслухавши, суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги за наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, ОСОБА_5Ю,. є власником приміщення магазину по вул. Шевченко, 89 в м. Хмельницькому.

Рішенням Виконавчого комітету Хмельницької міської ради №742 від 27 жовтня 2016 року „Про затвердження Актів визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок без правовстановлюючих документів та втрату чинності пункту рішення виконкому„ затверджено акт визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельної ділянки площею 0.0431 по вул. Шевченко, 89 громадянкою ОСОБА_5 без правовстановлюючих документів (п.1).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції зазначив, що спірне рішення Виконкому не порушує права, обов'язки чи інтереси позивача, оскільки повноваження відповідача у цьому випадку обмежуються лише обчисленням розміру збитків у встановленому порядку. А стосовно відшкодування виявлених збитків, то вони не можуть бути примусово відшкодовані на підставі рішення міської ради, так як вони відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи наступні обставини.

Предметом спору у цій справі є питання щодо правомірності дій відповідача як суб'єкта владних повноважень при ухваленні рішення щодо затвердження акта про визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 157 ЗК порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 211 Земельного кодексу України встановлено, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення, зокрема, як: самовільне зайняття земельних ділянок.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 №284 затверджено Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам (далі - Порядок №284).

Згідно із Порядком №284 неодержаний дохід - це дохід, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її вилучення (викупу) або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян.

У пункті 1 Порядку №284 встановлено, що власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельних ділянок або приведенням їх у непридатний для використання стан та недодержанням доходів у зв'язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Пункти 2, 3 Порядку №284 передбачають, що розміри збитків визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад. Результати роботи комісій оформляються відповідними актами, що затверджуються органами, які створили ці комісії.

Тобто, до повноважень Виконкому віднесено визначення в установленому порядку розмірів відшкодувань збитків, завданих органу місцевого самоврядування.

Відшкодуванню, зокрема, підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані.

Разом з цим за правилами частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій.

Відповідно до частини першої статті 6 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Таким чином, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов'язки позивача.

Як встановлено з матеріалів справи, оскаржуваним п. 1.1 рішення Виконкому, зокрема, затверджено акт про визначення розміру збитків, завданих органу місцевого самоврядування як власнику землі за час користування ОСОБА_5 земельною ділянкою, доручено юридичному відділу міської ради забезпечити проведення судово претензійної роботи з боржниками згідно чинного законодавства.

Відтак, наявність чи відсутність підстав для відшкодування збитків, у тому числі, з мотивів відсутності факту самовільного використання земельної ділянки, встановлюється при вирішенні спору про відшкодування збитків та втрат, заподіяних власнику, судом, який розглядає позов про стягнення.

За вказаних обставин, зважаючи на те, що позивачем п. 1.1. рішення виконавчого комітету Хмельницької міської ради №742 від 27 жовтня 2016 року оскаржується з мотивів відсутності факту заподіяння збитків, колегія вказує на передчасність захисту прав позивача у заявлений ним спосіб, у зв'язку з чим і відсутні підстави для задоволення позову.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 18 жовтня 2016 року у справі №500/2776/14-а, постанові Вищого адміністративного суду України від 06.12.2016 року у справі №682/1207/15-а, ухвалах Вищого адміністративного суду України від 23.03.2017 року у справі №501/463/15-а, від 13.12.2016 року у справі №522/19604/14-а.

Підсумовуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час її апеляційного розгляду, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для її скасування.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14 липня 2017 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі 27 жовтня 2017 року.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_6 ОСОБА_7