Справа № П/811/1759/17
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2017-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 жовтня 2017 року м. Кропивницький Справа № П/811/1759/17

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А., розглянувши матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Еліт" до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Агро-Еліт" звернулося до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 31.08.2017 року, яким збільшено суму грошового зобов'язання з податку на прибуток на суму 57 966 409 грн. та застосовано штрафні санкції в розмірі 28 983 205 грн.;

- податкове повідомлення-рішення форми "Р" № від 31.08.2017 року, яким збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість на суму 36 875 295 грн. та застосовано штрафні санкції в розмірі 18 437 648 грн.;

- податкове повідомлення-рішення форми "В4" № від 31.08.2017 року, яким зменшено розмір від'ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 16 797 306 грн.

Вказана позовна заява подана без додержання вимог, установлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 2 статті 87 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини 3 статті 6 цього Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При визначенні характеру адміністративного позову як майнового необхідно враховувати, що відповідно до пункту 1 частини другої статті 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Зі змісту Рішення Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 року у справі "Щокін проти України" вбачається, що збільшення податковим органом зобов'язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

З огляду на викладене, адміністративним позовом майнового характеру є вимога щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Таким чином, звернені до суду вимоги про скасування рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача, є майновими.

Позивачем заявлено позовні вимоги про скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області від 31.08.2017 року:

- форми "Р" №, яким ТОВ "Агро-Еліт" збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на прибуток приватних підприємств у розмірі 86 949 614 грн., в т.ч. за основним платежем 57 966 409 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 28 983 205 грн.;

- форми "Р" №, яким ТОВ "Агро-Еліт" збільшено суму грошового зобов'язання за платежем податок на додану вартість у розмірі 55 312 943 грн., в т.ч. за основним платежем 36 875 295 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 18 437 648 грн.;

- форми "В4" №, яким ТОВ "Агро-Еліт" зменшено розмір від'ємного значення суми податку на додану вартість за платежем - податок на додану вартість у розмірі 16 797 306 грн. (за березень 2017 року).

Тобто, заявлені позивачем вимоги про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень форми "Р" носять майновий характер, оскільки стосуються донарахування платнику податків грошових зобов'язань, які підлягають сплаті до бюджету, а вимога про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення форми "В4" є немайновою, позаяк її наслідком є коригування платником податків показників податкової декларації, що безпосередньо не призводить до виникнення грошових зобов'язань.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 1 січня 2017 року становить 1600 грн.

Відтак, за подання майнових вимог на загальну суму 142 262 557 грн. позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 2 133 938 грн. 36 коп., а за подання немайнової вимоги - 1600 грн., усього - 2 135 538 грн. 36 коп.

Документ про сплату судового збору до позову не долучений.

Натомість, разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, обрахованого ним у розмірі 1 674 585, 15 грн., мотивоване важким фінансовим становищем та неможливістю у зв'язку із цим сплатити судовий збір при поданні позову.

Суд вважає, що подане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених норм випливає, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану заявника. Обов'язковою умовою вчинення судом цих дій є наявність обґрунтованих обставин, що свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. При цьому, обов'язок по доведенню наявності таких обставин покладається на заявника.

На підтвердження тяжкого майнового стану позивач надав до суду довідку ПАТ "КБ Приватбанк" від 20.10.2017 року про те, що залишок коштів на його рахунку №7846 станом на 20.10.2017 року становить 242, 57 коп., а також довідку ПАТ "КІБ" про те, що залишок коштів на рахунку №9350 станом на 20.10.2017 року становить 4129, 71 грн.

На думку суду, ці документи свідчать лише про залишок коштів на двох рахунках позивача станом на день підписання позовної заяви, однак не дають суду можливість оцінити майновий стан позивача та не доводять неплатоспроможність підприємства через тяжкий фінансовий стан.

Крім того, з наданого до матеріалів позову акту перевірки від 02.08.2017 року, складеного ГУ ДФС в Кіровоградській області щодо позивача, вбачається, що останній має і інші рахунки, відкриті в банках та інших фінансових установах, зокрема в ПАТ "КІБ", ПАТ "Діамантбанк", Казначействі України. Інформації про рух коштів по цих рахунках позивач до суду не надав.

Надана позивачем бухгалтерська довідка про дебіторську та кредиторську заборгованість підприємства також не є достатнім доказом відсутності доходу від підприємницької діяльності та фінансової неспроможності сплатити судовий збір у встановлених законом розмірах і в строки.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 107, 108, 160, 165, 186, 254 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

1. Відмовити у задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Еліт" про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Еліт" до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

3. Позивачу надати строк до 07 листопада 2017 року для усунення виявлених недоліків шляхом подання до суду документу про сплату судового збору за подання позову до Кіровоградського окружного адміністративного суду, або ж подати клопотання про розстрочення (відстрочення) сплати судового збору та докази, на яких воно ґрунтується (довідку фіскального органу про усі рахунки ТОВ "Агро-Еліт" у банках та інших фінансових установах, відкриті станом на жовтень 2017 року, виписки про рух коштів на цих рахунках за період з 01.09.2017 року; інформацію про вжиття заходів щодо погашення дебіторської заборгованості ТОВ "Гідросенд", ПП "Віктор і К"; баланс (Звіт про фінансовий стан) за І півріччя 2017 року; звіт про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за І півріччя 2017 року; податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за ІІІ квартал 2017 року з додатками тощо).

3. Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог адміністративний позов буде повернутий.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали, з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду ОСОБА_1