Справа № 808/1996/17
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2017-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2017 року о/об 18 год. 46 хв.Справа № 808/1996/17 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., за участю секретаря судового засідання Малої Т.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Завод Двигун» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування рішень, -

за участі представників:

від позивача - ОСОБА_1

(діє на підставі довіреності № 92 від 03.07.2017 року)

від позивача - ОСОБА_2

(діє на підставі довіреності № 91 від 03.07.2017 року)

від відповідача - ОСОБА_3

(діє на підставі довіреності № 40-704-10/6375 від 26.07.2017 року)

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2017 року до Запорізького окружного адміністративного суду (далі суд) надійшов адміністративний позов від Приватного підприємства «Завод Двигун» (далі - позивач) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області № 24/1008-233/1946 від 29 червня 2017 року «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн.;

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області № 28 від 23 червня 2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області № 38П від 12 червня 2017 року;

- визнати дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області щодо проведення перевірки незаконними.

В обґрунтування позову посилається на те, що 20 червня 2017 року позивачем не допущено посадових осіб Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на обєкт будівництва, про що відповідачем складено відповідний ОСОБА_1 від 20 червня 2017 року, та 23 червня 2017 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. На підставі цих ОСОБА_1 та Протоколу відповідачем 29 червня 2017 року винесено постанову № 24/1008-233/1946 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн. Крім того, 23 червня 2017 року прийнято припис №28 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Позивач, з посиланням на норми чинного законодавства, вказує, що відповідачем невірно розрахована сума штрафу за недопущення посадових осіб на обєкт будівництва. Позивач зазначає, що відповідачем не доведено правомірності та обґрунтованості прийнятого ним рішення, тоді як встановлені в ході розгляду справи обставини свідчать про відсутність порушень у діях позивача, тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню. Позивач також звертає увагу, що в протоколі від 23 червня 2017 року зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 29 липня 2017 року, проте відповідач розглянув справу у інший час. Таким чином позивач був позбавлений права подавати свої докази та заперечення.

В судовому засіданні представники позивача позов підтримали, просили задовольнити його у повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, викладених у письмових запереченнях та зазначив, що перевірка дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства проведена з дотриманням норм діючого законодавства, а спірні рішення є законними та обґрунтованими.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив, просив відмовити у задоволенні у повному обсязі.

Відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) 27 вересня 2017 року сторонам проголошено вступну та резолютивну частину постанови та оголошено про час виготовлення постанови у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи суд встановив наступні обставини.

12 червня 2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області видано Наказ №28П "Про проведення позапланової перевірки" на обєкті будівництва: будівлі за адресою: Запорізька область, Мелітопольський район, с. Семенівка, вул. Північний переїзд, буд. 1/32, власник - Приватне підприємство «Завод Двигун».

На підставі Наказу від 12 червня 2017 року №28П видано Направлення на проведення позапланової перевірки №384 від 12 червня 2017 року.

20 червня 2017 року посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області складено ОСОБА_1 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Акт підписано із зауваженнями та отримано директором Приватного підприємства «Завод Двигун» 20 червня 2017 року.

23 червня 2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області винесено Припис №28, згідно якого вимагалось 01 липня 2017 року з 09 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв. надати доступ посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт будівництва.

23 червня 2017 року посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області складено Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у якому зазначено, що директор Приватного підприємства «Завод Двигун» не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт будівництва, відповідальність за що передбачена пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Також у Протоколі зазначено, що розгляд справи про правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 29 липня 2017 року. Протокол підписано директором Приватного підприємства «Завод Двигун» із запереченням та отримано 23 червня 2017 року.

29 червня 2017 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області винесено Постанову № 24/1008-233/1946 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн.

Позивач не погоджуючись із такими діями та рішенням відповідача звернувся до суду із цим позовом.

Враховуючи викладене, заслухавши пояснення представників сторін всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року № 687-XIV (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення субєктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд зазначає, що підставою для проведення позапланової перевірки позивача було звернення Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" до відповідача, копія якого міститься в матеріалах адміністративної справи.

За правилами пунктів 1-3 частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - субєкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Підпунктами 1-3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обовязкові для виконання приписи.

У разі відмови субєкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови субєкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності субєкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на обєкті під час перевірки складається відповідний акт.

За приписами пункту 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обовязково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 19 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно пункту 20 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Судом встановлено, та підтверджено матеріалами адміністративної справи, що відповідачем дотримані вищезазначені вимоги законодавства щодо проведення перевірки.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на пункт 1 статті 3 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 03 листопада 2016 року № 1728-VIII, а саме на те, що відповідач не отримав погодження Державної регуляторної служби, оскільки стаття 6 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачає, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Таким чином суд дійшов висновку про правомірність дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області щодо проведення перевірки, та відповідно, Припису № 28 від 23 червня 2017 року та Наказу № 38П від 12 червня 2017 року.

Щодо скасування постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області № 24/1008-233/1946 від 29 червня 2017 року «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн. - суд дійшов висновку про задоволення цієї частини позовних вимог з огляду на наступне.

За приписами частини 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За правилами пункту 9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обовязками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис субєкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого субєкта містобудування.

Пунктом 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, субєктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

Субєкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невідємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

За приписами пункту 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Згідно пункту 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що справа може розглядатися за участю субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

За приписами пункту 19 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного субєкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідно до пункту 20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду зясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено субєкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

Судом встановлено, що відповідач в Протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23 червня 2017 року зазначено, що розгляд справи про правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 29 липня 2017 року. Протокол підписано директором Приватного підприємства «Завод Двигун» із запереченням та отримано 23 червня 2017 року.

Проте розгляд справи про правопорушення відбувся 29 червня 2016 року, про що свідчить винесення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області 29 червня 2017 року Постанови № 24/1008-233/1946 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн.

Отже, матеріали справи підтверджують, що відповідачем не повідомлено позивача про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. При розгляді Протоколу не дотримано підпункт 3 пункту 20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, відповідач позбавив Приватне підприємство «Завод Двигун» права на захист, на надання, заперечень, доказів та пояснень на обґрунтування своєї позиції.

Отже, суд дійшов висновку, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області порушено порядок розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, і як наслідок, Постанова № 24/1008-233/1946 від 29 червня 2017 року «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» винесена також з порушенням норм чинного законодавства, отже є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Частиною третьою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідачем прийнято Постанову № 24/1008-233/1946 від 29 червня 2017 року без дотримання добросовісності, розсудливості, без врахування права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Згідно з частиною першою статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження належного повідомлення позивача про час розгляду Протоколу.

В той же час, відповідачем доведено правомірність дій щодо проведення перевірки та винесення припису № 28 від 23 червня 2017 року.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, з урахуванням вище викладеного, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності дійшов висновку, що відповідачем доведено правомірність дій щодо проведення перевірки та винесення наказу про проведення позапланової перевірки № 38П від 12 червня 2017 року та припису № 28 від 23 червня 2017 року, проте порушено порядок розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у звязку з чим така постанова є протиправною та підлягає скасуванню, тому з огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є частково доведеними, частково обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 94 КАС України, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Керуючись статтями 2, 4, 7 - 12, 14, 71, 86, 94, 158-163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області № 24/1008-233/1946 від 29 червня 2017 року Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно з якою на позивача накладено штраф в розмірі 50520 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Присудити на користь Приватного підприємства Завод Двигун за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області судові витрати, у вигляді судового збору у сумі 1600 (одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок.

Постанова набирає законної сили відповідно до частини 1 статті 254 КАС України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами встановленими статтями 185-186 КАС України.

Суддя Д.В. Татаринов