Справа № 503/865/17
Суддя: Сопільняк О. М.
Дата ухвалення: 2017-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Кодимський районний суд Одеської області
______________________________________________________________________Справа № 503/865/17
Провадження №2-а/503/20/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2017 року м. Кодима Одеської області

Кодимський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Сопільняка О.М.

при секретарі Вдовиченко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Кодимі Одеської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Кодимського районного суду Одеської області з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДДАБІ в Одеській області) про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування своїх вимог позивач в позові вказав, що 06 травня 2017 року він отримав постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазура В.М. від 26 квітня 2017 року, якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.8 ст.96 КУпАП, за фактом внесення недостовірних відомостей до Декларації про початок виконання робіт та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

В позові позивач стверджує, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП, а постанова винесена відповідачем з грубим порушенням вимог закону, за його відсутності, без всебічного, повного та об'єктивного з'ясування обставини справи.

Зокрема, позивач зазначив, що в протоколі про адміністративне правопорушення вказано про надання документів на перевірку громадянином ОСОБА_3, який ніякого відношення до будівництва не має.

Крім цього, відповідальною особою за здійснення авторського нагляду за будівництвом в Декларації вказано ОСОБА_4, який є головним інженером КПОО АПБ «Одесаоблпроект», з яким укладено договір №32 на виконання проектно-вишукувальних робіт, а тому укладення з ним окремого договору не потрібно.

Помилковим є посилання в протоколі про адміністративне правопорушення та постанові пор невідповідність площі забудови. Так, фактична площа забудови складає 565.5 кв.м., про що і зазначено в Декларації про початок виконання робіт.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, але надав до суду письмову заяву про розгляд справи без нього. Свій позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання також не з'явився, хоча належним чином, завчасно та з дотриманням вимог ч.3 ст.33 КАС України був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, доказом чого є зворотні поштові повідомлення №711 від 06 червня 2017 року про виклик в судове засідання, призначене на 10 годину 00 хвилин 17 серпня 2017 року, №160 від 22 серпня 2017 року про виклик в судове засідання, призначене на 10 годину 00 хвилин 20 вересня 2017 року, №467 від 25 вересня 2017 року про виклик в судове засідання, призначене на 09 годину 00 хвилин 04 жовтня 2017 року.

З урахуванням того, що доказів, які б свідчили про поважність неявки до залу суду відповідача надано не було, враховуючи необхідність дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ч.1 ст.122 КАС України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод суд вирішив розглянути справу за відсутності представника відповідача з урахуванням всіх письмових доказів, які були надані позивачем.

Згідно з ч.4 ст.122 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. З цих підстав суд вважає можливим подану позивачем заяву задовольнити та розглянути зазначену адміністративну справу без його участі на підставі наявних у ній письмових доказів.

Дослідивши обставини справи та наявні докази, суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення №180 від 26 квітня 2017 року, складеної головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазуром В.М., ОСОБА_1 навів недостовірні дані у Декларації про початок виконання будівельних робіт від 11 жовтня 2012 року №ОД 6, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.8 ст.96 КУпАП.

Цією ж постановою ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 10200 гривень.

Частиною 3 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони : 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що спірні правовідносини виникли між сторонами у зв'язку з винесенням відповідачем постанови у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, якою останнього визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.

Так, частина 8 ст.96 КУпАП встановлює відповідальність за експлуатацію об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, та передбачає покарання у вигляді штрафу від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова винесена за результатами розгляду відповідачем матеріалів про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зокрема: акту позапланової перевірки від 13 квітня 2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 13 квітня 2017 року, фото фіксації від 13 квітня 2017 року

За частиною другою ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч.1-2 ст.7 КУпАП); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст. 245 КУпАП).

Отже, провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи).

За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вручення.

У протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (ч.1 ст.256 КУпАП).

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 КУпАП).

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 КУпАП).

Судом встановлено невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення від 13 квітня 2017 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Мазуром В.М., а саме місце складання протоколу не зазначено належним чином, не вказано міста, в якому складено протокол, а лише область. До того ж, в описовій частині протоколу наявні неточності, оскільки, зазначено, що документи для перевірки пред'явлено ОСОБА_3, який ніякого відношення до вказаного будівництва він не має.

Згідно із частиною першою статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

Крім того, цією правовою нормою передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Вказані положення є законодавчими гарантіями об'єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст.283 КУпАП постанова повинна містити найменування органу (прізвище, ім'я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім'я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акту, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

При вирішенні спору суд враховує, що за ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Так, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Доказів на підтвердження дотримання позивачем порядку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відповідачем в процесі розгляду справи не надано, зокрема в постанові по справі про адміністративне правопорушення №180 від 26 квітня 2017 року не зазначено жодних відомостей про виклик особи, що притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

Недотримання вказаних вимог суб'єктом владних повноважень при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення призвело до порушення при вирішенні питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Окрім того, за ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи за відсутності позивача питання про притягнення його до адміністративної відповідальності та визначаючи розмір штрафу відповідачем в порушення вимог ст.33 КУпАП не врахований майновий стан, місце роботи позивача.

Санкція ч.8 ст.96 КУпАП в редакції Закону №1817-VIII від 17.01.2017 року передбачає відповідальність у виді штрафу в розмірі від двохсот п'ятдесяти до трьохсот п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто від 4250 грн і до 5950 грн.), тоді як на позивача накладено штраф в розмірі 10200 грн., що становить шістсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, на позивача накладено стягнення, не передбачене санкцією ч.8 ст.96 КУпАП.

При таких обставинах суд погоджується із доводами позивача про невідповідність оскаржуваної постанови критеріям, передбаченим ч.3 ст.2 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи, те що оскаржувана постанова в порушення ч.3 ст.2 КАС України прийнята відповідачем із порушенням, встановленого КУпАП порядку, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, права особи на участь у процесі прийняття рішення, тому постанова №180 від 26 квітня 2017 року не може залишатись в силі та підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1, 4, 8, 9, 11, ч. 2 ст. 71, 99, 158-163 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову у справі про адміністративне правопорушення №180 від 26 квітня 2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.8 ст.96 КУпАП, визнати незаконною та скасувати.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Одеського апеляційного адміністративного суду через Кодимський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Сопільняк О.М.