Справа № 725/3533/17
Суддя: Стоцька Л. А.
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 725/3533/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2017 Першотравневий районний суд м.Чернівців в складі:

головуючого судді Стоцька Л. А.

за участю секретаря: Слободян В.О.

представника позивача: ОСОБА_1

третьої особи: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 Радувича до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, третьої особи: Головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 про визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та скасування приписів ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, третьої особи: Головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 про визнання дій субєкта владних повноважень протиправними та скасування приписів.

Посилався на те, що 20.06.2017 року відповідачем було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт у звязку з тим, що позивач на земельній ділянці в с.Заволока, Сторожинецького району Чернівецької області, кадастровий номер :03:005:0674 здійснює будівництво житлового будинку без оформлення права на виконання будівельних робіт, без будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Окрім того, будівництво не відповідає цільовому призначенню земельної ділянки. Приписом було також висунуто вимогу щодо приведення обєкта будівництва у відповідність до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 18.08.2017 року.

Постановою від 27.06.2017 року відповідачем було винесено постанову про закриття провадження у справі на підставі п.1 п.6 ч.1 ст. 247 КпАП України.

Вважає такі дії відповідача протиправними, оскільки у 2010 році його вже було притягнуто до відповідальності за те саме правопорушення. При цьому у приписі від 20.06.2017 року не вказано які саме проводяться будівельні роботи, які необхідно зупинити.

Також позивач вказував на те, що рішенням Михальчанської сільської ради Сторожинецького району Чернівецької області №102 від 21.10.2015 року було присвоєну нову окрему поштову адресу обєкту нерухомого майна, забудовником якого він є, а саме: с.Заволока вул..І.Валявського, 22.

В подальшому, рішеннямМихальчанської сільської ради Сторожинецького району Чернівецької області від 14.07.2016 року №124-7/2016 йому було надано дозвіл на розроблення детального плану території для розміщення індивідуальних житлових будинків на масиві земельних ділянок, площею 0,9 га, що розташовані в с.Заволока по вул. І.Валявського. Зазначеним рішенням також було надано дозвіл звернутися до відповідного субєкта господарювання щодо розроблення містобудівної документації .

Просив визнати протиправними та скасувати: припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2017 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2017 року.

Представник позивача у судовому засіданні адміністративний позов підтримав та підтвердив, викладені в ньому обставини. Просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, подав до суду письмові заперечення, в яких позов не визнав.

Третя особа ОСОБА_2 пояснив, що під час проведення позапланової перевірки ним було встановлено порушення вимог законодавства, у звязку з чим було складено оскаржуваний припис. Вважає, що його дії були правомірними, просив відмовити в задоволенні позову.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що адміністративний позов ОСОБА_3 обґрунтований та підлягає частковому задоволенню з наступних підстав:

Так, судом встановлено, що 20.06.2017 року головним інспектором Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області під час проведення позапланової перевірки було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт у звязку з тим, що ОСОБА_3 на земельній ділянці в с.Заволока, Сторожинецького району Чернівецької області, кадастровий номер :03:005:0674 здійснюється без направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління ДАК в Чернівецькій області та без отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Окрім того, будівництво не відповідає цільовому призначенню земельної ділянки (а.с.5).

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2017 року позивача було також висунуто вимогу щодо приведення обєкта будівництва у відповідність до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 18.08.2017 року (а.с.6).

Постановою від 27.06.2017 року Управлінням ДАБК в Чернівецькій області було винесено постанову про закриття провадження у справі на підставі п.1 п.6 ч.1 ст. 247 КпАП України.

Згідно з ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих надотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 7, 12, 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ № 553 від 23.05.2011 року під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування (п.9 Порядку).

Відповідно до п.16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно до п. 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обовязково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно доп.18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється перевірка.

Згідно до п.19 Порядку №533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до п.20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно до п.21 Порядку №533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч.1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до ч.1 ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно до ст.279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право, зокрема: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що єдиною та необхідною підставою для складання органом архітектурно-будівельного контролю відносно особи, щодо якої проводилась перевірка протоколу про адміністративне порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є одночасна сукупність наступних обставин: 1) факт вчинення такого правопорушення; 2) воно вчинене саме цією особою та з її вини.

Окрім того, законодавством регламентовано чіткий порядок проведення уповноваженими посадовими особами перевірок субєктів містобудування з дотриманням умов щодо повідомлення особи, відносно якої здійснюється перевірка, забезпечення реалізації її права на надання відповідних пояснень, врахування всіх обставин справи та доказів, дотримання якого є обов'язковим і має передувати прийняттю будь-яких рішень.

Проте, вказані вимоги відповідачем дотримані не були.

Так, приписи, акт та протокол про адміністративне правопорушення було складено у відсутності ОСОБА_3 Зазначені документи було складено без надання можливості останньому бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та надати свої пояснення або заперечення до акта перевірки.

Окрім того, позивача не було належним чином повідомлено про дату, час та місце проведення позапланової перевірки, а тому відповідно не предявлено службового посвідчення та направлення, не забезпечено реалізацію його права на участь в її проведенні та надання відповідних пояснень, а отже, не дотримано вимог щодо повного, об'єктивного і всебічного дослідження обставин порушення.

Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, Кодексом адміністративного судочинства встановлена презумпція вини субєкта владних повноважень, що означає його обовязок довести правомірність свого рішення, дій чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Разом із тим, суд зауважує, що відповідачем не було надано суду доказів з приводу правомірності проведеної позапланової перевірки, зокрема до поданих письмових заперечень не було долучено направлення для проведення позапланової перевірки, а також докази повідомлення позивача про проведення перевірки.

З урахуванням наведеного, суд вважає доводи позивача є вагомими та обґрунтованими.

Окрім зазначеного, суд зауважує, що рішеннямМихальчанської сільської ради Сторожинецького району Чернівецької області від 14.07.2016 року №124-7/2016 ОСОБА_4 було надано дозвіл на розроблення детального плану території для розміщення індивідуальних житлових будинків на масиві земельних ділянок, площею 0,9 га, що розташовані в с.Заволока по вул. І.Валявського. Зазначеним рішенням також було надано дозвіл звернутися до відповідного субєкта господарювання щодо розроблення містобудівної документації .

Постановою Пленуму Верховного Суду України №11 від 11.06.2004 року « Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення» визначено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя має своєчасно, всебічно, повно й обєктивно зясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

Таким чином, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_3 обґрунтований та підлягає задоволенню.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України №11 від 11.06.2004 року «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення», ст.ст. 70, 71, 72, 79, 86, 87, 94, 122, 158-163, 167, 186 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.06.2017 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.06.2017 року, що були складені за обєктом будівництва за адресою с.Заволока, Сторожинецького району, Чернівецької області.

Стягнути на користь ОСОБА_3 понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Чернівецькій області.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Першотравневий районний суд м.Чернівці протягом десяти днів з дня її проголошення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці ОСОБА_5 Л. А.