Справа № 826/14561/16
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2017-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 вересня 2017 року № 826/14561/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Клименчук Н.М., розглянувши адміністративну справу та додані до неї матеріали, в письмовому провадженні

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Ауріс»

до Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

На підставі ч.6 ст. 128 КАС України, Суд розглядає справу у письмовому провадженні.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Ауріс» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.05.2016 року № .

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення винесено податковим органом на підставі Акту проведення камеральної перевірки іншого суб'єкта господарювання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.09.2016 відкрито провадження у справі.

В порядку, встановленому Положенням про автоматизовану систему суду, затвердженого рішенням ради суддів України № 30 від 26.11.2010 року у зв'язку з припиненням повноважень судді, в провадженні якого перебувала адміністративна справа 826/14561/16, справу розподілено між суддями повторно.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.07.2017 року справу прийнято до провадження суддею Клименчук Н.М. та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

Враховуючи, що матеріали справи у достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, відсутність потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, суд за письмовим клопотанням представника позивача ухвалив здійснювати розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Державною податковою інспекцією у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві 28.05.2016 року проведено камеральну перевірку даних, податкової звітності з податку на додану вартість та Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «ТЕХОЙЛ» (). За результатом проведеної перевірки складено Акт від 28.05.2016 року за № 1028/26-55-12-0 (надалі - акт перевірки).

Проведеною перевіркою встановлено, що ТОВ «ТЕХОЙЛ» в порушення п. 201.10 ст. 201 ПК України порушено граничні терміни реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування до неї в ЄРПН на суму ПДВ - 3 333,33грн.

На підставі висновків акту перевірки Державною податковою інспекцією у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві 26.05.2016 року винесено податкове повідомлення-рішення № яким до ТОВ «Група компаній «Ауріс» () застосовано штрафні санкції в розмірі 24 905,52грн.

ТОВ «Група компаній «Ауріс» не погодившись з таким рішення податкового органу оскарженого його в адміністративному порядку.

За результатом розгляд скарг товариства, рішенням Головного управління ДФС у м. Києві від 03.08.2016р. №17398/100/26-15-10-01 та рішенням ДФС України від 05.09.2016 року № 19123/6/99-11-03-01-25 спірне податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скарги без задоволення.

Позивач вважає вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, оскільки його винесено на підставі акта перевірки іншого товариства, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому всіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Відповідно до п.75.1, пп. 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Згідно з п.76.1 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Крім того, з метою удосконалення діючих процедур проведення камеральних перевірок, наказом Міністерством доходів і зборів України № 165 від 14.06.2013р. затверджено «Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця» (далі - Наказ № 165).

Пунктом 2.5.1 Наказу № 165 визначено, що після закінчення строку, наданого платнику податків в інформаційному (електронному) повідомленні для самостійного виправлення помилок, проводиться камеральна (електронна) перевірка, за наслідками якої складається (формується): у разі встановлення помилок (порушень) у податковій звітності або неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності - Акт про результати камеральної перевірки; у разі відсутності помилок (порушень) у податковій звітності - до впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" інспектор у тій частині перевіреної звітності, що заповнюється службовими особами Міндоходів, робить відмітку у графі "порушень (помилок) не виявлено" (якщо інше не визначено Кодексом), вказує дату проведення камеральної перевірки і ставить підпис; після впровадження в промислову експлуатацію АС "Камеральна електронна перевірка" складається (формується) Довідка про результати камеральної перевірки для платників податку, які надали декларацію в електронному виді з визначеною IP-адресою.

Із змісту наведених норм вбачається, що предметом камеральної перевірки є перевірка даних податкової звітності, за результатами якої встановлюється наявність або відсутність: помилок (порушень) у податковій звітності; неподання (несвоєчасного подання) податкової звітності.

Однак з наявного в матеріалах справи акту перевірки вбачається, що предметом її дослідження була не податкова звітність товариства, а встановлення наявності порушення, визначеного податковим законодавством терміну реєстрації податкових накладних, виданих Позивачем.

З огляду на викладене, Суд зазначає, що термін реєстрації податкових накладних не є об'єктом, що підлягає вивченню Контролюючим органом шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає припису абз.2 п.76.1 ст. 76 Податкового кодексу України.

Згідно з частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Недотримання ж умов та порядку проведення перевірки тягне за собою відсутність правових наслідків такої у вигляді прийнятого податкового повідомлення-рішення.

Вказаний висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, викладеною в Постанові від 27.01.2015 р. у справі № 21-425а14, згідно якої, дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути належною підставою проведення перевірки. Невиконання таких вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Крім того, податкове повідомлення-рішення 26.05.2016 року № , є протиправним з огляду на наступне.

Пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу визначено, що Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно п.201.10 ст.201 Податкового Кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Відповідно до п. 14.1.60 Податкового Кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до п. 1201.1 ст. 1201 Податкового Кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів.

Крім того, судом встановлено, що існує два акта камеральної перевірки: акти від 28.05.2016року за № 1028/26-55-12-0, складених Державною податковою інспекцією у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві.

З копії акту від 28.05.2016 року за № 1028/26-55-12-0, наданої позивачем, камеральну перевірку даних податкової звітності проведено щодо ТОВ «ТЕХОЙЛ» (). Перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в ЄРПН на суму ПДВ - 3 333,33грн. (а.с. 8-9).

Відповідно до копії акту від 28.05.2016 року за № 1028/26-55-12-0, що надана до письмових заперечень, камеральну перевірку проведено стосовно ТОВ «Група компаній «Ауріс» (). Перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в ЄРПН на суму ПДВ - 24 905,52грн. (а.с. 56-57).

Жодних пояснень щодо причин існування двох різних актів з одним реєстраційним номером та датою складання, однак відносно різних суб'єктів господарювання відповідачем не надано.

Із змісту акту перевірки, що наданий до суду відповідачем (а.с. 56-57), вбачається, що камеральною перевіркою встановлено несвоєчасну реєстрацію двох податкових накладних із загальною сумою податку на додану вартість - 24 905,52грн.

При цьому, з акту перевірки неможливо встановити, які саме податкові накладні позивачем несвоєчасно зареєстровано у ЄРПН, оскільки акт перевірки не містить інформації щодо порядкового номеру таких податкових накладних, дати їх складання та дати реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Враховуючи наведені фактичні обставини суд приходить до переконання, що податковим органом безпідставно застосовано до ТОВ «Група компаній «Ауріс» штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, а тому податкове повідомлення-рішення від 26.05.2016 року № підлягає скасуванню.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновків, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.05.2016 року № винесене Державною податковою інспекцією у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві.

3. Присудити з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Група компаній «Ауріс» понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 378,00грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.М. Клименчук