Справа № 263/6989/17
Суддя: Ковтуненко В. О.
Дата ухвалення: 2017-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

№263/6989/17
№2-а/263/522/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2017 року місто Маріуполь

Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді Ковтуненко В.О.,

при секретарі Турчиній Н.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Маріупольської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

09.06.2017 року позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просила: визнати причину пропуску строку на звернення до суду поважною та відновити пропущений процесуальний строк; визнати постанову адміністративною комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради №691 від 17.05.2017 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.156 КУпАП незаконною та скасувати її; провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.156 КУпАП закрити у зв'язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що наприкінці травня 2017 року дізналася про наявність відносно неї постанови адміністративної комісії про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу. Вважає незаконним винесену постанову відносно неї та протокол про адміністративне правопорушення, складений працівниками поліції. Протокол у справі про адміністративне правопорушення складався працівниками поліції без присутності позивача, яка не реалізовувала алкогольний напій в зазначений у протоколі період часу. В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні відомості щодо ідентифікації позивача (паспортні дані), відсутні якісні характеристики напою щодо його міцності та визначення рівня алкоголю. Також в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено якій особі було продано алкогольний напій, не зазначені свідки правопорушення, натомість стоїть позначка про відмову позивача від підпису протоколу. Під час складання протоколу та розгляду справи адміністративною комісією порушено право на захист.

Позивачка та його представник в судове засідання не з'явились, надали заяву, в якій просили розглянути справу за їх відсутності.

Представник відповідача позовні вимоги не визнала, пояснила, що після отримання адміністративною комісією протоколу, позивачу своєчасно була надіслана повістка про виклик на засідання комісії. ОСОБА_1 на засідання комісії не прибула, а рішення було прийнято на підставі матеріалів справи. Постанову про притягнення до адміністративної відповідальності було направлено позивачу поштою 19.05.2017 року, проте позивачем не отримано. На підставі зазначеного просила відмовити у позові повністю.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.04.2017 року працівниками поліції було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 2 статті 156 КУпАП про те, що ОСОБА_1 26.04.2017 року об 00:17 годині, знаходячись в магазині «Магнит», розташованому за адресою: місто Маріуполь, бульвар Богдана Хмельницького, 10/9, здійснювала продаж алкогольного напою - пива, 0,5 л. «Чернігівське» після 22-00 годині, чим порушила рішення Маріупольської міської ради №197 від 29.09.2016 року.

17.05.2017 року Адміністративною комісією Виконавчого комітету Маріупольської міської ради було прийнято постанову №691, якою ОСОБА_1 визнана виною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді 1700 гривень.

У ч.1 ст.2 КАС України вказано, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Частина 1 статі 6 КАС України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Як вбачається з вимог ч.1 ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст.7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.9 КАС України, суд при вирішенні спору керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України.

Згідно вимог ч.2 ст.71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до вимог ст.218 КУпАП, адміністративні комісії виконавчих органів сільських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення і мають право накладати адміністративні стягнення, зокрема, передбачені частиною 2 статтею 156 КУпАП.

При цьому у ході складення матеріалів про адміністративні правопорушення та прийняття постанови за результатами даних матеріалів органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи згідно з приписами ст.19 Конституції України зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто будь-яке відхилення або недотримання передбаченого законом (підзаконним) актом встановленого порядку дій органами державної влади, може призвести до порушення законних прав громадян під час вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

Пунктом 3.9., 3.12. Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах внутрішніх справ України, затвердженої Наказом МВС України 04.10.2013 року № 950 (яка була чинною в період складення протоколу) передбачено обов'язкові відомості, що мають бути відображені в протоколі, зокрема: прізвища, місця проживання свідків і потерпілих, якщо вони є, а також протокол має бути підписаний особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Так в протоколі, складеному працівником поліції від 26.04.2017 року у відношенні ОСОБА_1, відсутні будь-які підписи особи, стосовно якої складено протокол, із зазначенням лише її відмови від підпису. Натомість в даному випадку з метою подальшого доведення факту відмови особи від підпису мають бути зазначені свідки, які б підтвердили даний факт. Проте таких свідків в протоколі зазначено не було, що унеможливило суду встановити факт дійсної відмови ОСОБА_1 від підпису під час складання протоколу та його отримання.

Крім того, в протоколі не було зазначено жодних відомостей про особу, якій було здійснено продаж алкогольного напою, що з огляду на зміст ч.2 статті 156 КУпАП є обов'язковим, зокрема не відображено прізвище, ім'я, по-батькові особи, дату народження такої особи.

Також відсутня інформація про вилучення пива та про наявність фіскального чека, що підтверджував би продає вказаного товару.

Згідно статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Враховуючи те, що постанова по справі про адміністративне правопорушення була винесена 17.05.2017 року, а згідно листа Центру поштового зв'язку №48 від 21.06.2017 року рекомендований лист із прийнятою постановою у справі не був вручений через сплив строку зберігання на поштовому відділенні та був повернутий відправнику, тому позивач не був обізнаний про винесену постанову та не мав об'єктивної можливості своєчасно звернутися до суду із позовом для її оскарження, у зв'язку із цим причина строку є поважною, а строк підлягає поновленню.

Згідно ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час та місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові документи; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

За приписами ст.280 КУпАП, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.293 КУпАП і роз'яснень, викладених в п. 7 Постанови пленуму Верховного Суду України № 6 від 24.06.1988 «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» зі змінами та доповненнями, орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. А згідно з ч.2 даної статті ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Відповідно до положень ч.3 ст.86 КАС України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Згідно частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з статтею 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно статті 22 Положення про адміністративні комісії Української РСР, затвердженого Указом Президії Верховної Ради Української РСР від 9 березня 1988 року N 5540-XI, яке є чинним на сьогоднішній момент, справа розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 був складений 26.04.2017 року, а розглянутий відповідачем 17.05.2017 року без присутності позивача, як особи щодо якої розглядалася справа.

При цьому повістка про виклик ОСОБА_1 на розгляд справи адміністративною комісією згідно поштового чеку була надіслана їй лише 12.05.2017 року. Інших доказів, які свідчили про своєчасне вручення та отримання повістки про розгляд справи про адміністративне правопорушення, представлене не було.

Беручи до уваги положення Конституції України про те, що обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях і всі сумніви щодо недоведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд вважає, що відповідачем не проведено всебічного, повного та об'єктивного дослідження та зібрання фактичних даних у справі, а наявність протоколу про адміністративне правопорушення не дає підстав для висновку про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП.

Враховуючи вищевикладені обставини та порушення, допущені органом державної під час складення протоколу про адміністративне правопорушення та при його подальшому розгляді і винесенні постанови, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та незаконність винесеної відносно неї постанови і накладення адміністративного стягнення в зв'язку із недоведеністю її вини.

За таких обставин оскаржувана позивачем постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 9, 11, 86, 94, 97, 158-163, 167 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Маріупольської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову адміністративної комісії Виконавчого комітету Маріупольської міської ради №691 від 17 травня 2017 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.2 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, за ч.2 ст.156 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на подання апеляційної скарги, Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Донецького Апеляційного адміністративного суду через Жовтневий районний суд міста Маріуполя протягом десяти днів з дня її отримання.

Суддя В.О. Ковтуненко