Справа № 818/603/17
Суддя: Дюкарєва С.В.
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2017 р. Справа № 818/603/17
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Дюкарєвої С.В.

Суддів: Сіренко О.І., Перцової Т.С.

за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 03.08.2017р. по справі № 818/603/17

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради

про визнання протиправним та скасування припису та наказів,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати припис відповідача від 27.12.2016 № 14 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.01.2017 № 2-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт";

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.01.2017 № 3-ОД "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації (крім об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури)".

Свої вимоги мотивує тим, що висновки відповідача, викладені в акті перевірки щодо внесення позивачем в декларацію про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2015 № СМ 46 недостовірних даних про те, що на об'єкт будівництва (будівництво балкону) не потрібні містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. Відповідно до п. 27 Переліку об'єктів, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, виконання робіт з перепланування приміщень не потребують отримання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки. Збудований балкон кріпиться до цокольної панелі будинку та знаходиться на рівні першого поверху, а тому не є об'єктом самочинного будівництва. Таким чином оскаржуваний припис порушує права позивача як власника нерухомого майна та є протиправним.

Крім того, на підставі акта проведеної позапланової перевірки наказами відповідача від 11.01.2017 № 2-ОД, № 3-ОД скасовані декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації. Натомість відповідно до п. 24 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував. Декларації про початок виконання будівельних робіт та готовність об'єкта до експлуатації зареєстровані Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції. За таких обставин позивач вважає, що скасування відповідачем декларацій вчинено поза межами наданих йому повноважень, а тому накази Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 11.01.2017 № 2-ОД, № 3-ОД підлягають скасуванню.

Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2017 року адміністративний позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 27 грудня 2016 року № 14 "Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил".

Визнано протиправним та скасовано наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 11 січня 2017 року № 2-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Визнано протиправним та скасовано наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 11 січня 2017 року № 3-ОД "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації (крім об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури)".

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом першої інстанції, при прийнятті оскаржуваної постанови, норм матеріального та процесуального права, відповідач просить постанову Сумського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2017 року скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції приписів п.п. 25, 27 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, ч. 1 ст. 100 Житлового кодексу Української РСР, п. 6.2 розділу 6 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об'єктів нерухомого майна, ч. 1 ст. 29 Закону України «Про 27 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109, ч. 1, ч. 2 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», Закону України від 09.04.2015 № 320-VІІ «Про внесення зміндо деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», п. 1 ч. «б» ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», що призвело до неправильного вирішення справи, з підстав та обставин викладених в апеляційній скарзі.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з'явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов'язковою, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі звернення громадянина ОСОБА_2 (а.с. 54) 27.12.2016 головним спеціалістом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради ОСОБА_3 проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва балкону за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами позапланової перевірки складений акт від 27.12.2016 № 14 (а.с. 13-14), у якому зазначено про те, що власником квартири № 76 житлового будинку по АДРЕСА_1 в м. Суми ОСОБА_1 була наведена недостовірна інформація в декларації про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2015 № СМ 46 (а.с. 95-96) та декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 02.11.2015 № СМ 70 (а.с. 97-99) щодо будівництва балкону без отримання містобудівних умов та обмежень, а також зазначено, що балкон збудовано без затвердженої проектної документації, що дає підставу вважати будівництво балкону до квартири самочинним будівництвом, тим самим були недотримані умови ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", замовник будівництва несе відповідальність згідно з ч. 8 ст. 36 і ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 4 ст. 25 Закону України "Про основи містобудування".

27.12.2016 у зв'язку з виявленими порушеннями відповідач склав припис № 14 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 9) та протокол № 14 про адміністративне правопорушення (а.с. 11).

10.01.2017 начальник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради ОСОБА_4 виніс постанову № 14 по справі про адміністративне правопорушення (а.с. 10), якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 5 950 грн.

Не погодившись з прийнятими відповідачем рішеннями, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що зазначена позивачем інформація в деклараціях про початок виконання будівельних робіт та про готовність об'єкта до експлуатації про те, що будівництво балкону не потребує отримання містобудівних умов та обмежень є достовірною, а об'єкт не є самочинним будівництвом. Крім того, суд зазначив, що декларація про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2015 № СМ 46, а також декларація про готовність об'єкта до експлуатації (крім об'єктів інжененрно-транспортної інфраструктури) СМ № 70 (а.с. 95-99) зареєстровані Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, а не Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність проведення перевірки, а також винесених припису від 27.12.2016 № 14 та наказів від 11.01.2017 № 2-ОД "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" та № 3-ОД "Про скасування реєстрації декларації про готовність об'єкту до експлуатації (крім об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури)".

Колегія суддів не погоджується з рішенням суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до ст. 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки;11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Колегія суддів зазначає, що підстави і порядок проведення відповідачем перевірки не є предметом оскарження у даній справі, а тому в межах розгляду даної справи дослідженню підлягають обставини, які свідчать про наявність у відповідача підстав, з якими закон пов'язує можливість прийняття спірних рішень - наявність або відсутність виявлених під час перевірки порушень позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як встановлено пунктами 1, 2 частини 1 статті 34 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно з приписами ч.1, 2 та 8 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Частиною 10 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Частина друга статті 39 -1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Пункт 29 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року N 461 (далі по тексту - Порядок), вказує, що, у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що юридичними фактами, які складають правову підставу скасування декларації, є: самочинне будівництво, зокрема, істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, якщо об'єкт будівництва збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Так, підставою для прийняття відповідачем оскаржених у даній справі рішень слугувало те, що власником квартири № 76 житлового будинку по АДРЕСА_1 в м. Суми ОСОБА_1 була наведена недостовірна інформація в декларації про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2015 № СМ 46 (а.с. 95-96) та декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 02.11.2015 № СМ 70 (а.с. 97-99) щодо будівництва балкону без отримання містобудівних умов та обмежень, а також зазначено, що балкон збудовано без затвердженої проектної документації, що дає підставу вважати будівництво балкону до квартири самочинним будівництвом, тим самим були недотримані умови ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", замовник будівництва несе відповідальність згідно з ч. 8 ст. 36 і ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 4 ст. 25 Закону України "Про основи містобудування".

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об'єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Згідно з статтею 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Статтею 27 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані, зокрема забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ст.1 Закону).

Відповідно до пункту 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109, містобудівні умови та обмеження не надаються на: реконструкцію житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Аналіз наведених норм дає підстави зробити висновок, що містобудівні умови та обмеження не надаються у зв'язку з реконструкцією житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації.

Під час перевірки контролюючим органом було встановлено, що зовнішня конфігурація житлової квартири № 76 житлового будинку по АДРЕСА_1 в м. Суми змінилась внаслідок влаштування балкону. В результаті будівництва балкону, відбулося збільшення загальної площі квартири, яка до реконструкції складала 61,1 кв.м, а після - 62,93 кв.м.

Крім того, факт збільшення геометричних розмірів квартири підтверджується даними, зазначеними замовником будівництва в самій декларації про початок виконання будівельних робіт та у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, а саме:загальна площа квартири до реконструкції 61,1 кв.м, а після- 62,93 кв.м.

Колегія суддів звертає увагу, що є звід правил - такі як СНИП і ДБН, які регламентують можливості при реконструкції.

Так, ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 22 липня 2009 року N 295, встановлюють наступні правила. Прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку.

Згідно з розділом 3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об'єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, поліпшення умов експлуатації відноситься до реконструкції.

Тобто, прибудова балкону до квартири багатоквартирного житлового будинку є реконструкцією.

Після реєстрації Декларації про готовність об'єкта до експлуатації (при наявності реконструкції із змінами геометричних параметрів об'єкта) будуть внесені нові дані щодо площі квартири у правовстановлюючі документи.

Отже, розроблення проектної документації на виконання будівельних робіт з реконструкції об'єкта будівництва необхідно здійснювати на підставі вихідних даних, а саме: містобудівних умов та обмежень. Таким чином, бажаючи здійснити реконструкцію житлових приміщень із змінами їх зовнішньої конфігурації, позивач повинен був, заповнюючи бланк Декларації про початок виконання будівельних робіт, зазначити про містобудівні умови та обмеження, орган, який їх видав, реєстраційний номер та дату видачі.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів приходить до висновку, що відповідач, приймаючи оскаржені у справі рішення, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), що він і довів суду як суб'єкт владних повноважень, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

З приводу висновку суду першої інстанції відносно того, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради не наділене повноваженнями скасовувати декларації які були зареєстровані Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», який набрав чинності з 01.09.2015 року, було внесено зміни, зокрема, до ч. 2 ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» та викладено її у такій редакції: «Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі».

Також, вказаним Законом статтю 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" доповнено частинами другою і третьою такого змісту:

« 2. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

3. До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України".

Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», було доповнено розділ V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пунктом 9-1.

Згідно вказаного п. 9-1 Прикінцевих положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності":

1) на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду;

2) органи державного архітектурно-будівельного контролю утворюються (визначаються) Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями і органами місцевого самоврядування виходячи з можливостей та потреб відповідних територій;

3) органи державного архітектурно-будівельного контролю діють на підставі примірного положення про них, затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до цього закону;

4) за зверненням відповідного органу місцевого самоврядування до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, створюється спільна комісія з передачі відповідної документації та вирішення питань, пов'язаних з утворенням та функціонуванням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю починає здійснювати повноваження, визначені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", на наступний день після затвердження акта спільної комісії.

Документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, отримані та чинні на день набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", є чинними до завершення будівництва об'єктів.

Внесення змін до таких документів, скасування їх реєстрації або анулювання, а також державний архітектурно-будівельний контроль та прийняття в експлуатацію об'єктів, що споруджуються на підставі таких документів, здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтями 6 та 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 2 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Рішенням VII скликання XХ сесії Сумської міської ради від 25.01.2017 № 1673-МР затверджено Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, п. 3 якого визначено основні завдання і функції управління, серед яких, зокрема: здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю; управління надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, відмовляє у видачі таких документів, анулює їх, скасовує їх реєстрацію; подає Держархбудінспекції інформацію, необхідну для внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів; здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації щодо об'єктів, розташованих на території міста; здійснює контроль за виконанням законних вимог (приписів) органів держархбудконтролю; розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням вимог чинного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) органів держархбудконтролю; у визначених законодавством випадках розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень; здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.

Таким чином, повноваження, визначені Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", зокрема, щодо державного архітектурно-будівельного контролю здійснює Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради та всі заходи по здійсненню державного архітектурно-будівельного контролю, а також прийняття рішень за наслідками проведених заходів такого контролю віднесено до компетенції Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради.

У відповідності до ст. 159 КАС України судове рішення повинне бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що постанова суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки прийнята судом з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

У відповідності до ст.202 КАС України неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, є підставами для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Згідно ч.2 ст.205 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги може прийняти нову постанову, якою суд апеляційної інстанції задовольняє або не задовольняє позовні вимоги.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 195, 196, п. 3 ст. 198, п. 4 ч.1 ст. 202, 205, 207, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради - задовольнити.

Постанову Сумського окружного адміністративного суду від 03.08.2017р. по справі № 818/603/17 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування припису та наказів - відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання постанови у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Дюкарєва С.В.
Судді(підпис) (підпис) Сіренко О.І. Перцова Т.С.
Повний текст постанови виготовлений 23.10.2017 р.