Справа № 804/3471/17
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2017-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 жовтня 2017 р. Справа № 804/3471/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіБоженко Н.В.
при секретаріТрошиній А.С.
позивача представника позивача представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 Онасенко О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування наказу та поновлення на службі, -
31 травня 2017 року ОСОБА_3 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби (далі - відповідач), в якому просив, з урахуванням уточненого адміністративного позову:
- визнати протиправним та скасувати наказ Дніпропетровської митниці ДФС від 14.04.2017 року за № 151-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким було звільнено із займаної посади ОСОБА_3, головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС;
- поновити ОСОБА_3 на державну службу на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС;
- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_3 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказом Дніпропетровської митниці ДФС № 151-о від 14.04.2017 року його було звільнено на підставі пункту 1 частини другої 65, пункту 4 частини першої статті 66 та статті 77 Закону України «Про державну службу» із займаної посади за порушення Присяги державного службовця. Підставою для звільнення стало застосування до позивача дисциплінарного стягнення за порушення Присяги державного службовця за наслідками службового розслідування, яким встановлено, що позивачем при здійсненні митного оформлення товарів «тролейбус, новий, міський, пасажирський, великої місткості з низьким рівнем підлоги (ДСТУ 4905:2008) було порушено вимоги Митного кодексу України, Договору про зону вільної торгівлі, ратифікованого Законом України «Про ратифікацію Договору про зону вільної торгівлі», Угоди про Правила визначення країни походження товарів у Співдружності незалежних держав, що призвело до безпідставного застосування преференції та неправомірного звільнення від сплати ввізного мита та зменшення розміру податку на додану вартість, що заподіяло матеріальну шкоду державі. Вважає, що оскаржуваний наказ відповідача є протиправним та такими, що підлягає скасуванню, оскільки ОСОБА_3 не було порушено Присягу державного службовця та його звільнення було передчасним.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2017 року було відкрито провадження у справі.
Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, надали усні та письмові пояснення, просили суд задовольнити позов.
Представник відповідача в судовому засіданні проти адміністративного позову заперечував, посилаючись на письмові заперечення, що містяться в матеріалах справи, та просив у задоволенні останнього відмовити, оскільки вважає звільнення позивача за порушення Присяги - правомірним.
Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
З матеріалів справи вбачається, що з 20.07.1995 року ОСОБА_3 проходив службу в митних органах. З 25.02.2016 року займав посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС.
Так, позивачем було здійснено митне оформлення товарів «тролейбус; новий; міський, пасажирський, великої місткості з низьким рівнем підлоги (ДСТУ 4905:2008) модель 321, пристосований до пасажирів з обмеженими можливостями, код згідно УКТЗЕД 8702 90 90 10, обладнаний відкидним трапом», що надійшли на митну територію України за зовнішньоекономічним контрактом від 02.12.2016 року № 397/13-16, за митними деклараціями № 110100002/2017/000116 від 18.01.2017 року, № 110100002/2017/000170 від 23.01.2017 року, № 110100002/2017/000171 від 23.01.2017 року.
Митне оформлення товарів здійснено ОСОБА_3 із наданням, відповідно до положень ст. ст. 281, 282 Митного кодексу України тарифних пільг (тарифних преференції) щодо ставок Митного Тарифу України у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом.
За результатами проведення перевірки правильності здійснення митного оформлення вказаних декларацій, комісією, склад якої затверджено наказом Дніпропетровської митниці ДФС від 06.02.2017 року № 20, проведено тематичну перевірку митних оформлень товарів «тролейбус; новий; міський, пасажирський, великої місткості з низьким рівнем підлоги (ДСТУ 4905:2008)», ввезених на митну територію України на умовах Угоди про вільну торгівлю ТОВ «СП «Янікс» протягом ІV кварталу 2016 року та січня 2017 року.
За результатами перевірки, у зв'язку з встановленням фактів неналежного виконання посадовими особами ВМО № 2 митного поста «Північний» своїх посадових обов'язків, з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарних проступків, комісією запропоновано призначити проведення службового розслідування у відношенні посадових осіб відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний», у т.ч. ОСОБА_3
На виконання наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 03.03.2017 року № 43 «Про проведення службового розслідування» (зі змінами, внесеними наказом Дніпропетровської митниці ДФС від 21.03.2017 року № 59) Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС проведено службове розслідування стосовно посадових осіб відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний».
За результатами зазначеного службового розслідування Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС 29.03.2017 року було складено Акт службового розслідування, у відповідності до п. 9.2. якого, було внесено пропозицію, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 65. п. 4 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу», за вчинення дисциплінарних проступків, що полягають у порушені Присяги державного службовця, зміст якої викладено в ст. 36 Закону України «Про державну службу», що виявилося у порушенні п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 1 ст. 337 МК України, п. 5.1 розділу 5 абзацу 7 п. 9.1 розділу 9 Угоди про правила визначення країн походження товарів у СНД в редакції 20.11.2009 року, ратифікована Законом України від 30.07.2012 року «Про ратифікацію Договору про зону вільної торгівлі», та неналежного виконання своїх посадових обов'язків, передбачених п.п. 2.1.1. 2.1.2, 2.1.6, 2.2.24.17. 2.2.37.8, 2.2.38.1, 2.2,38.3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС, затвердженої 07.12.2016 року, притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_3
На підставі вищевикладеного проведеного службового розслідування та пропозицій Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС, викладених у її Акті від 29.03.2017 року, 14 квітня 2017 року Дніпропетровською митницею ДФС було видано Наказ № 151-0 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні Присяги державного службовця, керуючись п. 1 ч. 2 ст. 65 та п. 4 ч. 1 ст. 66. ст. 77 Закону України «Про державну службу», було прийнято рішення про звільнення із займаної посади ОСОБА_3, головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС у перший робочий день після закінчення терміну тимчасової непрацездатності.
03 травня 2017 року Дніпропетровською митницею ДФС було видано Наказ № 176-0 «Про проведення розрахунку», на виконання наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 14.04.2017 року №151-о "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" 03 травня 2017 року ОСОБА_3, звільнено із займаної посади за вчинення дисциплінарного проступку та яким було зобов'язано провести остаточний розрахунок з ОСОБА_3 відповідно до законодавства та виплатити йому компенсацію за невикористану щорічну відпустку за період роботи з 20.07.2014 року - 19.07.2015 року - у кількості 21 календарний день, за період роботи з 20.07.2014 року по 19.07.2016 року - у кількості 45 календарних днів та за період роботи з 20.07.2016 року по 03.05.2017 року у кількості 35 календарних днів. З вказаними наказами ОСОБА_3 було ознайомлено.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд приходить до таких висновків.
Правовий статус позивача, в тому числі підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності, врегульовано Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VІІІ, який набув чинності з 01.05.2016 року.
Так, Законом України «Про державну службу» передбачено, що особа, яка вступає на посаду державної служби вперше набуває статусу державного службовця з дня публічного складення нею Присяги державного службовця.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про державну службу» державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: законності - обов'язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (п. 2); професіоналізму - компетентне, об'єктивне і неупереджене виконання посадових обов'язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону (п. 3).
Основні обов'язки державного службовця закріплені у статті 8 Закону України «Про державну службу».
В силу приписів частиною 1 вказаної статті Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов'язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов'язки; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби. Державні службовці виконують також інші обов'язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
У частині другій статті 62 Закону України «Про державну службу» закріплено, що державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов'язки.
Частиною 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу» встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Відповідно до п.п. 1 та 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарними проступками є порушення Присяги державного службовця, невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Частиною п'ятою цієї ж статті, встановлено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення виключного переліку дисциплінарних проступків (зокрема, порушення Присяги державного службовця), а також вчинення систематично (повторно протягом року) прогулу державного службовця без поважних причин.
Водночас, ч.ч. 3, 4 ст. 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у випадку неналежного виконання державним службовцем посадових обов'язків до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, а в разі допущення такого дисциплінарного проступку систематично (повторно протягом року), суб'єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.
Як слідує зі змісту оскаржуваного наказу, дисциплінарний проступок позивача полягає у неналежному виконанні свої посадових обов'язків.
Водночас, відповідачами неналежне виконання посадових обов'язків кваліфіковано як порушення Присяги державного службовця.
Під час судового розгляду справи представником відповідача було зазначено, що фактично звільнення відбулось за значні збитки державі.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Для здійснення дисциплінарного провадження, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (ч. 1 ст. 69 Закону України «Про державну службу»).
Також ст. 71 Закону України «Про державну службу», передбачено, що з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов'язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов'язково.
Службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі.
До участі у проведенні службового розслідування суб'єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, можуть залучатися відповідні фахівці.
З метою виконання завдань службового розслідування особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У свою чергу, державний службовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема: надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; бути присутнім під час виконання відповідних заходів.
За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Інформація, зібрана під час дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, дисциплінарною комісією формується у дисциплінарну справу, яка відповідно до ч. 2 ст. 73 Закону України «Про державну службу», повинна містити, зокрема: характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Частинами 9, 10 ст. 69 Закону України «Про державну службу», встановлено, що дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення.
Частиною 1 ст. 77 цього Закону, передбачено, що суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання подання дисциплінарної комісії у державному органі приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
При цьому, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб'єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі (ч.ч. 1,2 ст. 75 Закону України № 889-VIII).
Як слідує зі змісту наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 14.04.2017 року за № 151-о, який є предметом оскарження, він прийнятий на підставі доповідної записки Голови Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС - заступника начальника митниці Диби І.І. від 30.03.2017 року № 410/3-10, подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС, пояснень ОСОБА_3
Однак, як з матеріалів справи, так із пояснень позивача, вбачається, що керівництвом Дніпропетровської митниці ДФС не було повідомлено ОСОБА_3 про початок проведення дисциплінарного провадження, що в свою чергу позбавило позивача змоги ознайомлюватись з матеріалами дисциплінарної справи, вносити зауваження до висновку, клопотати про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати пояснення, саме в рамках дисциплінарного провадження, із зазначенням обставин, що пом'якшують дисциплінарну відповідальність та надавати додаткові матеріали.
Як встановлено в судовому засіданні, пояснення позивачем надавались в рамках службового розслідування, отже, при накладенні дисциплінарного стягнення відповідачем порушено вимоги п. 6 ч. 2 ст. 73, ч.ч. 1, 2 ст. 75 Закону України «Про державну службу».
Також, як вбачається з Акту службового розслідування, листами ДФС України у 2014-2015 роках була надіслана інформація щодо порядку визначення критерію походження товарів товарних позицій 8702-8704.
За інформацією Верховного комітету СНГ, встановлений Правилами критерій походження для транспортних засобів позицій 8702-8704 згідно з УКТ ЗЕД не враховує їх конструктивні особливості та не дає права на застосування до них режиму вільної торгівлі.
З метою вирішення питання поставок транспортних засобів позицій 8702-8704 на умовах вільної торгівлі країнами СНД 30.05.2014 року укладено Протокол про внесення змін до Правил про походження від 20.11.2009 року, а саме - транспортні засоби розділені за конструктивним принципом на:
- «з двигуном внутрішнього згорання»;
- «з електроприводом або гібридними силовими установками»;
- «типу форвардер», де для кожного з них встановлено окремий перелік технологічних операцій, необхідних для набуття походження на умовах вільної торгівлі.
Україною не підписано вказаний Протокол та не підтримано поставки в Україну тролейбусів на умовах вільної торгівлі.
Листом від 03.02.2015 року № 3359/7/99-99-25-03-01-17 «Щодо критерію походження товару» надіслано лист Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 19.01.2015 року № 4223-07/1218-03, яким повідомлено Державну фіскальну службу України, що до товарних позицій 8702-8704 застосовуються умови, виробничі та технологічні операції наведені у Додатку 1 до Правил від 20.11.2009 року. У наданому при митному оформленні декларантом акті експертизи походження товарів, виданим Білоруською ТПП м.Мінськ від 02.05.2016 року №1/167-1 були відсутні технологічні операції.
При цьому, в акті розслідування також зазначено, що позивачем не було враховано невідповідності відомостей щодо виробничих та технологічних операцій, зазначених в актах експертиз походження товарів виробними та технологічним операціям.
Крім того, як вбачається з письмових пояснень позивача, які були надані позивачем під час службового розслідування, при використанні ОСОБА_3 змісту документу - «Угода про Правила визначення країни походження товарів у Співдружності Незалежних держав» від 20.11.2009 року (остання редакція в БД ПІК «Інспектор-2006» - 29.07.2011) з додатком, щодо товарних позицій 8702-8704, позивачем було встановлено протиріччя з інформацією по товару наявній в ПІК «Інспектор-2006», у зв'язку з чим ОСОБА_3 була використана інформація, яка міститься в мережі Інтернет стосовно «Соглашения о правилах определения страны происхождения товаров в Содружестве Независимых Государств» от 20.11.2009 г. (в редакции протоколов от 18.10.2011, от 28.09.2012, от 20.11.2013, от 30.05.2014, от 21.11.2014, от 30.10.2015).
Так, була співставлена інформація стосовно умов, виробничих й технологічних операцій необхідних для надання товару статусу походження під час використання у виробництві товару третіх сторін вказана в АКТі із змістом додатку Угоди стосовно товарних позицій 8702-8704 «Автомобили легковые и моторные транспортные средства, приводимые в движение электроприводом или гибридными силовыми установками».
Отже, станом на 18.01.2017 року та 23.01.2017 року були відсутні будь-які інструкції/порядки стосовно алгоритму/вимог під час перевірки тарифних пільг (тарифних преференцій) щодо ставок Митного тарифу України у вигляді звільнення від оподаткування ввізним митом із застосуванням сертифікатів про походження товарів форми СТ-1, єдиним місцем із зазначенням переліку таких вимог була «інформація по товару НОМЕР_1» ПІК «Інспектор-2006», таких застережень внесено не було. Зазначене в свою чергу позбавило ОСОБА_3 можливості правомірно здійснити митне оформлення вказаного товару.
При цьому, за митними деклараціями АСАУР не генерувалось додаткових митних формальностей, пов'язаних із застосуванням пільг в оподаткуванні на умовах договору. Автоматична перевірка митних декларацій не містила застереження стосовно визначення країни походження по коду УКТЗЕД НОМЕР_1 та застосування "400" преференції по миту на товар "тролейбуси тільки з електричними двигунами".
Також позивач в своїх письмових поясненнях зазначав, що під час здійснення тематичної перевірки, згідно наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 06.02.2017 року № 20 "Про проведення тематичної перевірки", комісією з тематичної перевірки запити до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України не надсилались та фактично не встановлена дія додатків до Угоди в редакції відповідних протоколів, що також не було спростовано в ході судового розгляду справи.
Слід зазначити, що станом на момент винесення наказу, який є предметом оскарження не має вироку суду щодо скоєння ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а Дніпропетровська митниця лише допускає можливість факту не сплати митних платежів на момент звільнення.
Частиною другою ст. 67 Закону України «Про державну службу» визначено, що обставинами, що пом'якшують відповідальність державного службовця серед інших є: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 має низку заохочень, а саме: Цінний подарунок регіональної митниці (наказ від 25.06.1998 року № 358-к); Грамота начальника регіональної митниці (наказ від 21.08.2001 року № 668-к); Грамота начальника митниці (наказ від 18.08.2006 року № 415-к); Подяка начальника митного органу (наказ від 18.06.2010 року № 520-к); Нагородження нагрудним знаком «За сумлінну службу в митних органах України» 3 ступеня (наказ від 14.06.2011 року № 1208-к); Нагородження почесною грамотою (наказ від 04.04.2012 року № 366-к).
Враховуючи те, що позивач за час виконання службових обов'язків зарекомендував себе з позитивної сторони, неодноразово був заохочений, діючих дисциплінарних стягнень не має, суд дійшов висновку, що дисциплінарна комісія під час визначення виду дисциплінарного стягнення зобов'язана була відповідно до ст. 74 Закону України «Про державну службу» враховувати зазначені обставини, оскільки такі обставини пом'якшують відповідальність.
Слід зауважити, що припинення державної служби за порушення присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов'язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.
При цьому необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватися як альтернативні. Звільнення за порушення присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків. Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення присяги.
З огляду на викладене та враховуючи те, що звільнення державного службовця є крайнім заходом, роботодавець повинен був врахувати наявність пом'якшуючих обставин та особистих якісних характеристик ОСОБА_3, що в свою чергу відповідачем зроблено не було.
Беручи до уваги встановлені факти, суд вважає, що відповідач, з урахуванням всіх обставин, передчасно виніс наказ про звільнення позивача.
На підставі наведеного у сукупності, суд приходить до висновку, що наказ Дніпропетровської митниці ДФС від 14.04.2017 року за № 151-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким було звільнено із займаної посади ОСОБА_3, головного державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Північний» Дніпропетровської митниці ДФС підлягає скасуванню, а вимоги позивача у цій частині підлягають задоволенню.
Відповідно до частини другої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.
У даному випадку суд вважає за необхідне з метою повного захисту прав позивача вийти за межі позовних вимог та скасувати, в тому числі і наказ Дніпропетровської митниці ДФС від 03.05.2017 року № 176-0 «Про проведення розрахунку», оскільки останній прийнятий внаслідок наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 14.04.2017 року за № 151-о «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та є похідним, а тому також підлягає скасуванню.
Щодо поновлення позивача на роботі та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 3 ст. 5 Закону України «Про державну службу» у частині відносин, не врегульованих цим Законом, на державних службовців поширюється дія норм законодавства про працю.
Частиною 1 ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України визначено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Порядок обчислення середньої заробітної плати встановлений Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 року «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» (далі - Порядок № 100).
Абзацом 3 п. 2 Порядку № 100 передбачено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.
Згідно наявної в матеріалах справи Довідки про середньомісячну заробітну плату ОСОБА_3 його середньоденна заробітна плата за останні два місяці роботи складає 319,81 грн., а середньомісячна - 4 477,30 грн.
Отже, позивачу має бути виплачено середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04.05.2017 по 03.10.2017 року, 105 робочих днів, всього - 33 580,05 гривень, а з відрахуванням податку з доходів фізичних осіб та військового збору - 27 031,94 грн..
Відповідно до ст. 256 КАС України негайно виконуються постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, ч. 3 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Приймаючи до уваги вищевикладене, оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 11, 160-163, 244-2, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов ОСОБА_3 до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування наказу та поновлення на службі - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби від 14 квітня 2017 року за №151-о "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким було звільнено із займаної посади ОСОБА_3, головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста "Північний" Дніпропетровської митниці ДФС.
Визнати протиправним та скасувати наказ Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби від 03 травня 2017 року за №176-о "Про проведення розрахунку".
Поновити ОСОБА_3 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста "Північний" Дніпропетровської митниці ДФС з 04 травня 2017 року.
Стягнути з Дніпропетровської митниці ДФС на користь ОСОБА_3 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу у розмірі 27 031, 94 гривні (двадцять сім тисяч тридцять одна грн. 94 коп.).
Постанову в частині поновлення ОСОБА_3 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста "Північний" Дніпропетровської митниці ДФС та стягнення середньої заробітної плати в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 06 жовтня 2017 року.

Суддя Н.В. Боженко