Справа № 821/862/17
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2017-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/862/17
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кузьменко Н.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "МКП Прозерпіна" до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

встановив:

07 червня 2017 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "МКП Прозерпіна" (далі - позивач, ТОВ «МКП Прозерпіна») до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (далі - відповідач, ГУ ДФС у Херсонській області) з позовними вимогами про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, а саме:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області від 07.03.2017 р. № про зобов'язання сплатити штраф у розмірі 20% у сумі 4860,70 грн за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з орендної плати з юридичних осіб, визначеного п.287.3 ст.287 ПК України, за затримку на 134,123,122,122,122,121,121,120,118,103,92,92,92,92,91,91,90,89,87,73,45,42 календарних днів сплати грошового зобов'язання в розмірі 24303,50 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області від 07.03.2017 р. № про зобов'язання сплатити штраф у розмірі 10% в сумі 0,01 грн за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з орендної плати з юридичних осіб, визначеного п.287.3 ст.287 ПК України, за затримку на 19 календарних днів сплати грошового зобов'язання в розмірі 1 грн .

Обґрунтовуючи свою правову позицію позивач зазначив, що 20 лютого 2017 року посадовими особами відповідача проведено камеральну перевірку з питання своєчасної сплати податкового зобов'язання з орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності за 2014 рік, визначених податковою декларацією на 2014 рік від30.01.2014 року №. За результатами перевірки складено акт №49/124-21290781 від 20.02.2017 року, висновки якого стали підставою для прийняття податкових повідомлень-рішень форми «Ш» № від 07 березня 2017 року на суму 0,01 грн та № від 07 березня 2017 року на суму 4860,70 грн. Позивач стверджує, що відповідачем порушено порядок та строки проведення камеральної перевірки. З наведеного позивач робить висновок про наявність підстав для постановлення судового рішення про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень № та № від 07.03.2017 р.

Представник позивача 26 вересня 2017 року подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач 16 червня 2017 року подав до суду письмові заперечення в яких позовні вимоги не визнає з таких підстав. Камеральною перевіркою встановлено несвоєчасну сплату позивачем податкових зобов'язань з орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності за 2014 рік. На підставі висновків акту перевірки прийнято спірні податкові повідомлення-рішення від 07 березня 2017 року № та №. В подальшому, в результаті адміністративного оскарження, рішенням ДФС України від 24.05.2017 року №11144/6/99-99-11-03-01-25 скаргу товариства частково задоволено та скасовано податкове повідомлення-рішення № від 07.03.2017 року на суму 4860,70 грн. Податковим органом прийнято нове податкове повідомлення-рішення № від 01.06.2017 року на суму 1255,68 грн. Застосований до позивача штраф відповідає приписам ст.126 ПК України. Все це, на думку відповідача, є підставами для відмови в задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача 12 жовтня 2017 року подав до суду клопотання про розгляд справи №821/862/17 в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 12 жовтня 2017 року розгляд адміністративної справи №821/862/17 ухвалено здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши надані сторонами документи, з'ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, судом встановлено наступне.

20 лютого 2017 року на підставі пп.пп.20.1.4, 20.1.18, 20.1.19 п.20.1 ст.20, пп.54.3.3. п.54.3 ст.54, п.75.1 ст.75ПК України посадовими особами ГУ ДФС у Херсонській області проведено камеральну перевірку з питання своєчасності сплати податкового зобов'язання з орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності за 2014 рік, визначених податковою декларацією на 2014 рік від 30.01.2014 року №6.

За результатами перевірки складено акт «Про результати камеральної перевірки ТОВ «МКП Прозерпіна» () з питання своєчасності сплати орендної плати за земельні ділянки державної або власності» №49/124-21290781 від 20 лютого 2017 року.

Перевіркою встановлено, що в порушення п.287.3 ст.287 ПК України товариством несвоєчасно сплачено податкові зобов'язання по орендній платі за земельні ділянки державної або комунальної власності, відповідальність за затримку сплати грошових зобов'язань передбачена п.126.1 ст.126 ПК України.

Висновки акту перевірки №49/124-21290781 від 20 лютого 2017 року стали підставою для прийняття податкових повідомлень-рішень форми «Ш» № від 07 березня 2017 року на суму 4860,70 грн та № від 07 березня 2017 року на суму 0,01 грн.

Не погоджуючись з винесеними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач 22 березня 2017 року оскаржив їх до Державної фіскальної служби України.

24 травня 2017 року Державна фіскальна служба України рішенням про результати розгляду скарги №11144/6/99-99-11-03-01-25 скасувала податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області № в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій спростованих під час розгляду заперечень до акту перевірки та залишила зазначене ППР без змін в іншій частині та ППР ГУ ДФС у Херсонській області від 07.03.2017 № залишено без змін.

01 червня 2017 року податкове повідомлення-рішення форми «Ш» № на суму 4860,70 грн скасовано відповідачем, натомість прийняте податкове повідомлення-рішення форми «Ш» № на суму 1255,68 грн.

16 червня 2017 року представник позивача подав до суду клопотання, в якому зазначив, що після подання адміністративного позову товариством отримано податкове повідомлення-рішення № від 01.06.2017, яке винесене відповідно до рішення про результати розгляду скарги №11144/6/99-99-11-03-25 від 24.05.2017 року, в зв'язку з чим існує потреба у відкладенні розгляду справи на іншу дату для можливості зменшити позовні вимоги.

Під час розгляду справи представник позивача не подавав заяв або клопотань про уточнення позовних вимог.

Наразі, предметом розгляду в даній справі є правомірність податкових повідомлень-рішень від 07.03.2017 року № та №.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (п.1.1. ст.1 ПК України).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - ПК України) камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні органу державної податкової служби виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21 грудня 2016 року №1797-VIII підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України доповнено абзацом другим такого змісту:

"Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".

Відповідно до Прикінцевих положень цей Закон набирає чинності з 1 січня 2017 року.

Сторонами не заперечується, що перевірявся період березня-грудня 2014 року та січня - березня 2015 року, але перевірка здійснювалась в 2017 році за правилами абзацу другого пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України. Попередні редакції не давали податковому органу права камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. При цьому, саме таку перевірку здійснив відповідач, самостійно зазначивши в акті перевірки «питання своєчасності сплати орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності».

Датою фактичного погашення податкових зобов'язань по податковій декларації №6 від 30.01.2014 року є період з 21 березня 2014 року по 16 березня 2015 року.

Суд звертає увагу відповідача на приписи п.54.1 ст.54 ПК України.

Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою (п.54.1 ст.54 ПК України).

В наведеній нормі законодавець вказує, що грошове зобов'язання самостійно визначене платником податків в податковій декларації є узгодженим зобов'язанням. Отже і перевірка своєчасності сплати такого зобов'язання є нічим іншим, як перевіркою своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов'язання.

В період несвоєчасної сплати узгоджених податкових зобов'язань предметом камеральної перевірки не могли бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

В Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999р. №1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом'якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб.

Таким чином, з 01 січня 2017 року податковий орган має право проводити камеральні перевірки своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах з січня місяця 2017 року. Натомість події 2014 року та 2015 року не можливо перевіряти за допомогою норм законодавства які вступили в силу з 01 січня 2017 року та яких не було на момент сплати податкових зобов'язань.

Згідно п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Як випливає із змісту цих норм, предметом камеральної перевірки є перевірка даних податкової звітності, за результатами якої встановлюється наявність або відсутність: помилок (порушень) у податковій звітності; неподання (несвоєчасного подання) податкової звітності.

Однак, з наявного в матеріалах справи акта перевірки вбачається, що предметом її дослідження була не податкова звітність позивача, а своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання за 2014 рік та 2015 рік.

Проте, суд вважає, що своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання не є тим об'єктом, який підлягає вивченню податковим органом шляхом проведення камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає припису абз. 2 п. 76.1 ст. 76 ПК України.

У відповідності до внесених з 01.01.2017 року змін до п. 76.3 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

У той же час, у 2014 та 2015 роках за діючими нормами ПК України камеральна перевірка своєчасності сплати сум узгоджених податкових зобов'язань не передбачалась ПК України.

В порушенні наведених положень ПК України відповідачем проведено оскаржувану перевірку за період лютий-серпень 2014 року лише 10.03.2017 року.

Викладене в сукупності свідчить про порушення податковим органом спеціального законодавства при проведенні камеральної перевірки позивача, як наслідок спірне податкове повідомлення-рішення № від 07.03.2017 року на суму 0,01 грн не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а отже підлягає скасуванню.

Стосовно правових підстав для скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області № від 07.03.2017 року на суму 4860,70 грн, суд зазначає, що дане податкове повідомлення-рішення самостійно скасовано відповідачем 01 червня 2017 року.

Таким чином, позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Окремо суд звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з'ясування всіх обставин у справі (ч.4,5 ст.11, ч.2 ст. 69, ч.5 ст.71 КАС України). Обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на суб'єкта владних повноважень, якщо він як відповідач заперечує адміністративний позов (ч.2 ст. 71 КАС України).

Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали", а якщо такі приписи відповідач без поважних причин не виконує, то "суд вирішує справу на основі наявних доказів" (ч. 4,6 ст. 71 КАС України).

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність частини своїх вимог.

Враховуючи вищевикладене податкове повідомлення-рішення № від 07.03.2017 року на суму 0,01 грн є протиправним та підлягає скасуванню.

Якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено (ч.3 ст.94 КАС України).

З урахуванням частини задоволених майнових вимог, на користь позивача за рахунок відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,32 грн.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 - 163 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Херсонській області від 07.03.2017 р № про зобов'язання сплатити штраф у розмірі 10% в сумі 0,01 грн за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов'язання з орендної плати з юридичних осіб, визначеного п.287.3 ст.287 ПК України, за затримку на 19 календарних днів сплати грошового зобов'язання в розмірі 1 грн.

В решті позову відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «МКП Прозерпіна» () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області () судові витрати зі сплати судового збору у сумі 0,32 грн, шляхом безспірного списання коштів органами казначейської служби України.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 8.3.13