Справа № 461/5546/17
Суддя: Волоско І. Р.
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 461/5546/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.10.2017 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Волоско І.Р.

секретар Мисько М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові адміністративну справу за позовом Громадської організації «Товариство пошуку жертв війни «Память» до ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської ради, треті особи Громадська організація «Кластер», Львівська міська молодіжна громадська організація «Мистецька майстерня «Драбина», Громадська організація «Львів Моушн» про скасування результатів жеребкування щодо визначення кандидатури на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору», -

В С Т А Н О В И В :

ГО «Товариство пошуку жертв війни «Память» звернулись до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської ради, треті особи Громадська організація «Кластер», Львівська міська молодіжна громадська організація «Мистецька майстерня «Драбина», Громадська організація «Львів Моушн», в якому просять скасувати результати жеребкування, яке було проведено 11 липня 2017 року управлінням культури департаменту розвитку Львівської міської ради з метою визначення кандидатур від громадських організацій для включення до складу конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору».

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 11 липня 2017 року ОСОБА_1 культури Львівської міської ради було проведено жеребкування з метою визначення кандидатур від громадських організацій для включення до складу конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору». В результаті жеребкування було визначено трьох претендентів від громадських організацій на включення в конкурсну комісію з добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору». Серед претендентів від громадських організацій були також три представники від ГО «Товариство пошуку жертв війни «Пам'ять». Вказує, що процедура жеребкування була проведена із грубими порушеннями вимог законодавства, що, в свою чергу, спотворило результати жеребкування і тим самим було порушено право нашої організації на участь у формуванні конкурсної комісії, яке передбачене ч. 6 ст. 21-3 Закону України «Про культуру».

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, давши пояснення, аналогічні викладеним у фабулі позовної заяви. Просить позов задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку ЛМР у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечила, оскільки вважає, що позивачем обраний не правильний спосіб захисту, такий як «скасування результатів жеребкування», оскільки результати конкурсу не є правовим актом субєкта владних повноважень, а є лише частиною процедури конкурсного добору на посаду, а тому сам по собі результат жеребкування не створює правових наслідків для жодних субєктів. Єдиним рішенням суб'єкта владних повноважень, яке стосувалося комісії з жеребкування і може бути оскаржено в порядку адміністративного судочинства це - наказ ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської ради від 10 липня 2017 року № 395-к про утворення комісії з жеребкування. Оскільки поданий позивачем позов стосується скасування результатів жеребкування, які здійснювалися комісією з жеребкування, а не ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської рада, тому в даній справі позивачем визначено не належного відповідача та відповідно оскаржується не його рішення.

Представники третіх осіб ГО «Кластер», ЛММГО «Мистецька майстерня «Драбина», ГО «Львів Моушн» в судове засідання не зявились, про причини неявки суд не повідомили, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи.

Відповідно до ст.128 КАС України суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, які суд вважає достатніми.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, а також розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Порядок призначення керівників державних та комунальних закладів культури визначено Законом України «Про культуру».

Так, відповідно до статті 21 Закону України «Про культуру» керівники державних та комунальних закладів культури призначаються на посаду шляхом укладення з ними контракту строком на п'ять років за результатами конкурсу.

Вимоги до керівника державного чи комунального закладу культури визначено статтею 21-1 Закону України «Про культуру».

Склад, порядок формування і повноваження конкурсної комісії врегульовано статтею 21-3 Закону України «Про культуру».

Конкурсна комісія складається з девяти членів.

Персональний склад конкурсної комісії та зміни до нього (за потреби) затверджує своїм наказом орган управління, що проводить конкурсний добір. Орган управління повинен сформувати персональний склад конкурсної комісії не пізніше 30 днів після оголошення конкурсу на посаду керівника державного чи комунального закладу культури.

У разі проведення конкурсного добору на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, яким управляє центральний орган виконавчої влади, по три кандидатури до складу конкурсної комісії подають члени трудового колективу, громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування та орган управління.

У разі проведення конкурсного добору на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, яким управляє орган влади Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади чи орган місцевого самоврядування, по три кандидатури до складу конкурсної комісії подають члени трудового колективу, громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування та орган управління.

Кандидатури до складу конкурсної комісії від трудового колективу обираються на загальних зборах трудового колективу.

Громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування подають по три кандидатури органу управління, який шляхом жеребкування визначає трьох кандидатів до складу конкурсної комісії. Орган управління забезпечує онлайн-трансляцію жеребкування на своєму офіційному веб-сайті.

Члени конкурсної комісії мають бути неупередженими та незалежними. Не допускається втручання в діяльність конкурсної комісії будь-яких органів влади, а також учасників конкурсу.

Членами конкурсної комісії можуть бути: незалежні фахівці у сфері культури, публічного або бізнес-адміністрування; члени професійних, творчих спілок, обєднань, асоціацій, організацій у сфері культури, зареєстрованих відповідно до закону; члени міжнародних обєднань, асоціацій, організацій у сферах культури.

Членом конкурсної комісії не може бути особа, яка: за рішенням суду визнана недієздатною або її дієздатність обмежена; має судимість за вчинення злочину, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку, або на яку протягом останнього року накладалося адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення; є близькою особою або членом сімї учасника конкурсу чи органу управління; є членом трудового колективу закладу культури, на посаду керівника якого проводиться конкурс.

Конкурсна комісія вважається повноважною у разі затвердження в її складі не менше шести осіб.

Орган управління призначає секретаря конкурсної комісії, який бере участь у засіданнях комісії без права голосу. Секретар веде і зберігає протоколи засідань конкурсної комісії, які підписують усі члени конкурсної комісії.

Голова конкурсної комісії обирається членами конкурсної комісії з їх числа та проводить засідання конкурсної комісії.

Судом встановлені наступні обставини.

ОСОБА_2 в.о. начальника ОСОБА_1 культури ДР ЛМР №395-К від 10 липня 2017 року утворено комісію з жеребкування для включення кандидатур до складу конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору».

ОСОБА_2 в.о. начальника ОСОБА_1 культури ДР ЛМР №410-К від 14 липня 2017 року затверджено склад конкурсної комісії для проведення конкурсного добору претендентів на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору».

Відповідно до статті 21-4 Закону України «Про культуру» усі зацікавлені особи можуть взяти участь у конкурсі на посаду керівника державного чи комунального закладу культури.

Статтею 21-5 Закону України «Про культуру» визначено порядок добору кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури та призначення керівника.

Так, конкурсний добір проводиться публічно.

Згідно Протоколу від 11 липня 2017 року засідання комісії з жеребкування з метою визначення кандидатур від громадських організацій для включення до складу конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору» погоджено перелік громадських організацій та їх кандидатур, а саме 27 громадських організацій загальною кількістю 73 особи, для участі у жеребкуванні (перелік знаходиться у додатку №2 до протоколу)

Згідно Протоколу від 24 липня 2017 року засідання конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору» обрано голову конкурсної комісії.

Згідно Протоколу від 07 вересня 2017 року засідання конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору», на посаду директора рекомендовано ОСОБА_3, на посаду заступника директора рекомендовано ОСОБА_4.

ОСОБА_2о. начальника ОСОБА_1 культури ДР ЛМР № 534-к від 12 вересня 2017 року ОСОБА_3 призначено на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору».

В позовній заяві зазначається, що до конкурсної комісії було подано кандидатури від громадських організацій не відповідного функціонального спрямування.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку ЛМР ствердила, що функціональне спрямування громадські організації, які подали свої кандидатури до конкурсної комісії, відповідає функціональному спрямуванню музею «Територія Терору». Оскільки визначення поняття «функціональне спрямування» не закріплено в законодавстві України, тому управлінням культури утворена комісія з жеребкування, яка керуючись принципом верховенства права, підходила до тлумачення цього поняття в широкому розумінні, з метою сприяння рівності перед законом і запобіганню будь-яких форм дискримінації, що мало дозволити забезпечити відкритість, публічність, прозорість у діяльності конкурсної комісії з конкурсного добору на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору».

Щодо напрямків діяльності громадських організацій /«Колегіум мюзикум», «Львів моушен», «Кластер»/, то представник відповідача пояснила, що мета діяльності кожної із них спрямована на популяризацію музичного й поетичного мистецтва, залучення громадськості до співтворчості , духовний розвиток молоді м. Львова. Мета діяльності організацій збігається з функціональним спрямуванням музею «Територія Терору», оскільки висвітлення діяльності руху опору великою мірою здійснюється через популяризацію повстанських пісень та поетичної спадщини вояків УПА; вивчення історії м. Львова та вшанування жертв тоталітарних режимів. Щодо Громадської організації «Кластер»,то основною метою діяльності визначає об'єднання інтелектуального капіталу та креативного ресурсу з метою розвитку локальних громад, що також пов'язано з функціональним спрямуванням музею «Територія Терору», оскільки реалізація програм, спрямованих на розширення і поглиблення суспільного розуміння історії репресій та експонування музейних експонатів є способами об'єднання інтелектуального капіталу та креативного ресурсу. Львівська міська молодіжна організація «Мистецька майстерня «Драбина» спрямована на сприяння розвитку молодіжної ініціативи в різних галузях культури, мистецтва, освіти і науки.

Щодо участі у комісії з жеребкування провідного спеціаліста відділу культурних індустрій управління культури департаменту розвитку Львівської міської ради - ОСОБА_5, яка одночасно є керівником та засновником громадської організації «Драйв сіті», то представник Укправління культури відзначає, що це не є порушенням принципів неупередженості та об'єктивності, оскільки члени цієї організації не перебувають в трудових чи службових відносинах з керівником організації та відповідно жодним чином не є залежними від нього.

Посилання позивача на п. 4 Положення, затвердженого ОСОБА_2 Мінкульту № 380 від 31.05.2016 року є не коректним, адже п. 4 стосується діяльності конкурсної комісії, а не комісії з жеребкування, хоч позовні вимоги стосуються саме комісії з жеребкування. Також це положення поширює свою дію, лише на проведення конкурсного добору на посади керівників державних закладів культури, а музею «Територія Терору» є комунальним закладом культури.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

В той же час, в частині 3 статті 2 КАС України законодавцем закріплено загальні критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені та є усталеними у практиці європейських країн. Суб'єкти владних повноважень повинні враховувати ці критерії-принципи, приймаючи рішення, вчиняючи дії, чи допускаючись бездіяльності.

Таким чином, завданням адміністративного суду є перевірка правомірності (легальності) рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень з огляду на чіткі критерії, які зазначені у частині 3 статті 2 КАС України.

Так, відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням прав особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

До того ж, відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень передбаченим частиною 3 статті 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого статтею 9 КАС України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закріплений статтею 9 КАС України принцип законності кореспондує положенню частини 2 статті 19 Конституції України, відповідно до вимог якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

«На підставі» означає, що суб'єкт владних повноважень: 1) повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов'язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб'єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх. Під встановленими законом повноваженнями прийнято розуміти як ті, на наявність яких прямо вказує закон, так і повноваження, які є необхідними для реалізації суб'єктом владних повноважень своїх функцій (завдань).

«У спосіб» означає, що суб'єкт владних повноважень зобов'язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Іншими словами, при виконанні поставлених перед адміністративним судочинством завдань адміністративний суд перевіряє законність та обґрунтованість реалізації органом публічної адміністрації, його посадовою чи службовою особою компетенції (наданих законом повноважень). Критеріями такої перевірки є: відповідність оскаржуваного акта приписам, що встановлені у законі; дотримання органом меж повноважень, наданих йому законом; дослідження органом передбачених у законі обставин, що є підставою прийняття акта; збереження чинності законом, на основі якого прийнято акт; відсутність спотворення змісту закону, що покладений в основу рішення; додержання правил, строків, форми та процедури прийняття акта.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного (місцевого) управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено закріплений Конституцією України принцип розподілу влади. Суд не повинен підміняти адміністративний орган, не повинен вирішувати справу по суті і приймати по ній рішення замість адміністративного органу.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Обраний позивачем такий спосіб захисту як «скасування результатів жеребкування» не відповідає чинному законодавству, оскільки результати конкурсу не є правовим актом суб'єкта владних повноважень, а є лише частиною процедури конкурсного добору на посаду, а тому сам по собі результат жеребкування не створює правових наслідків для жодних суб'єктів. Єдиним рішенням суб'єкта владних повноважень, яке стосувалося комісії з жеребкування і може бути оскаржено в порядку адміністративного судочинства це - наказ ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської ради від 10 липня 2017 року № 395-к про утворення комісії з жеребкування.

Оскільки поданий позивачем позов стосується скасування результатів жеребкування, які здійснювалися комісією з жеребкування, а не ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської рада, тому в даній справі позивачем визначено не належного відповідача та відповідно оскаржується не його рішення.

В частині 4 статті 105 КАС України, зазначається, що адміністративний позов може містити вимоги про: скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Отже, як випливає з аналізу вищенаведеного законодавства, позивачем визначено вимоги, які не передбачені статтею 105 КАС України, адже результати жеребкування не є рішенням суб'єкта владних повноважень.

Окрім цього, комісія з жеребкування визначила склад конкурсної комісії та виконала свою мету, а зміна судом складу конкурсної комісії чи процедури її формування є не можливою, оскільки це б суперечило принципу правової визначеності та порушувало б права інших осіб, які вже є обраними до складу конкурсної комісії.

Частиною 1 статті 11 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а згідно з частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

При цьому, відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даній адміністративній справі відповідачем, який заперечував проти адміністративного позову, виконано обов'язок щодо доведення правомірності оскаржуваного рішення, а позивачем вказану обставину не спростовано належними засобами доказування.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 99, 100, 158-163 та 254 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В :

в задоволенні позову Громадської організації «Товариство пошуку жертв війни «Память» до ОСОБА_1 культури Департаменту розвитку Львівської міської ради, треті особи Громадська організація «Кластер», Львівська міська молодіжна громадська організація «Мистецька майстерня «Драбина», Громадська організація «Львів Моушн» про скасування результатів жеребкування щодо визначення кандидатури на посаду директора Меморіального музею тоталітарних режимів «Територія Терору» відмовити.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня її проголошення або з дня отримання копії постанови.

Суддя І.Р.Волоско.