Справа № 638/15198/17
Суддя: Штих Т. В.
Дата ухвалення: 2017-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/638/770/17
У Х В А Л А

іменем України

«18» жовтня 2017 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до посадової особи субєкта владних повноважень Харківського міського голови ОСОБА_2 про встановлення відсутності повноважень Харківського міського голови,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся 09.10.2017 р. до Дзержинського районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до посадової особи субєкта владних повноважень Харківського міського голови ОСОБА_2, в якому просить встановити відсутність повноважень Харківського міського голови у громадянина ОСОБА_2 станом на теперішній час.

Вказаний позов надійшов в провадження судді Штих Т.В. 17.10.2017р.

Порядок вирішення суддею питання щодо відкриття провадження встановлено ст.107 КАС України.

З урахуванням заявлених позовних вимог, суддя вважає за необхідне встановити, чи є даний спір таким, що пов'язаний з виборчим процесом.

Так, позивач у позовній заяві зазначає, що не оскаржує протизаконні рішення, дії та бездіяльність Харківської міської виборчої комісії та Харківської обласної виборчої комісії та будь які результати виборів 25.10.2015 р. в розумінні ст.172 КАС України.

При цьому з матеріалів позову вбачається, що позивач посилається на Закон України «Про місцеві вибори» та вказує саме на противність дій та бездіяльність голови Харківської міської виборчої комісії ОСОБА_3 щодо організації роботи комісії під час встановлення результатів виборів до Харківської міської ради 7 скликання та неправомірність дій та бездіяльність Харківської обласної виборчої комісії щодо організації роботи комісії під час встановлення результатів чергових виборів до Харківської міської ради 7 скликання.

Зазначає, що виключно вказані дії та бездіяльність призвели до не включення до порядку денного, не були проголосовані та не було прийнято відповідних рішень по розгляду повідомлень ОСОБА_2 від 31.10.2015р., що на тепер ставить під сумнів набуття ним повноважень Харківського міського голови. А саме факт відсутності повноважень Харківського міського голови у відповідача не можливо встановити без встановлення протиправних дій цих комісій.

Таким чином, враховуючи обґрунтування наведені позивачем, характер правовідносин та заявлені вимоги, суддя приходить до висновку що дані обставини та правовідносини повязані та відбулись в межах виборчого процесу.

Слід зазначити, що статтями 172-179 КАС України встановлено особливості розгляду виборчих спорів адміністративними судами та норми вказаних статей є спеціальними порівняно з іншими нормами КАС України.

В даному випадку особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісії, комісій з референдум, членів цих комісій врегульовано ст.172 КАС України.

Пунктом 5 ч.1 ст.107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання пропуску строку звернення до суду поважними).

Питання застосування строків звернення до адміністративного суду врегульовано статтею 99 КАС України, яка містить загальні норми з цього питання в адміністративному судочинстві. Ця норма за повнотою викладення змісту є бланкетною, оскільки дозволяє питання строку звернення до адміністративного суду врегульовувати іншими законами або нормами цього Кодексу.

Так, зокрема, відповідно до ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зі змісту цієї норми, в якій визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, випливає висновок, що норми інших законів чи інші норми цього Кодексу щодо строків звернення до суду мають пріоритет над приписами статті 99 КАС України. Тобто в разі, якщо за певною категорією справ законом або цим Кодексом передбачено інший строк звернення до суду, ніж статтею 99 КАС України, то застосовуються строки звернення до суду, встановлені іншими законодавчими приписами.

Тобто, строк подання позовної заяви у даному виборчому спорі, визначається згідно з особливостями, встановленими ст.172 КАС України та вказані норми є спеціальними щодо інших норм КАС України, а тому мають пріоритет під час вирішення виборчих спорів.

Вказана позиція також викладена у Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом» від 01.11.2013 №15.

Строк подання позовної заяви у виборчому спорі визначається частиною шостою- восьмою статті 172 КАС України.

Так, позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п'ятиденний строк з дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце до дня голосування, може бути подано до адміністративного суду у строк, встановлений частиною шостою цієї статті, але не пізніше двадцять четвертої години дня, що передує дню голосування. Позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенний строк з дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

З позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду 09.10.2017 р. та заявляє вимоги, які повязані з виборчим процесом що відбувся у 2015 році відповідно до Закону України «Про місцеві вибори».

Також слід зазначити, що обставини подій та результатів виборів, які відбулися 25.10.2015 року є загальновідомими фактами.

Пунктом 8.1.1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом» від 01.11.2013 №15 визначено, що важливим елементом встановлення строків звернення до суду у виборчих справах є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з'ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб'єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Днем бездіяльності є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення (ч. 4 ст. 179 КАС України). Тобто першим днем строку для подання позовної заяви у виборчому спорі щодо оскарження бездіяльності є день, що настає за останнім днем, у який суб'єкт виборчого процесу мав вчинити дію або прийняти рішення.

З урахуванням вказаних особливостей щодо обчислення строку звернення до суду з виборчим спором, не є доцільним та необхідним встановлення саме в судовому засіданні обставин щодо часу коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, про що позивач зазначає у позові.

Відповідно до частини 5 ст.179 КАС України днем подання позовної заяви, є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв встановлені статтями 172-177 цього Кодексу, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Тобто, з урахуванням вимог ч.5 ст.179 КАС України, положення ч.1 ст.100 КАС України у виборчих спорах не застосовуються.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно до ч. 2 ст.100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

У звязку із викладеним, суддя приходить до висновку, що позивач звернувся з даним позовом до суду з порушенням встановленого статтею 172 КАС України строку, та беручи до уваги, що зазначений строк є присічним і не може бути поновленим, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статями 99, 100, 172, 179 КАС України , суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до посадової особи субєкта владних повноважень Харківського міського голови ОСОБА_2 про встановлення відсутності повноважень Харківського міського голови - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали та матеріали позовної заяви з додатками направити позивачу.

Суддя Дзержинського

районного суду м. Харкова Т.В. Штих