Справа № 824/611/17-а
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2017-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 824/611/17-а

Головуючий у 1-й інстанції: Брезіна Т.М.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

18 жовтня 2017 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Гонтарука В. М. Білої Л.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

В серпні ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_3, в якому просила: визнати протиправними дії Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у звязку з порушенням її конституційних прав, наданих законом та державними гарантіями, внаслідок незабезпечення її правовими послугами та юридичним захистом адвоката; визнати протиправною бездіяльність директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_3 з незабезпечення їй можливості реалізації законних прав, передбачених механізмом надання БВПД правовими послугами адвоката, внесеного до Реєстру адвокатів, які надають БВПД на підставі звернення від 19 липня 2017 р. «Про надання БВПД» правовими послугами адвоката із використанням усіх персональних засобів правового захисту у адміністративних судах України згідно принципу верховенства права; зобовязати директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_3 усунути всі прогалини та умови, що сприяли порушенням ЗУ №3460 VI та її законних прав наданих конституційними державними гарантіями у сфері надання БВПД на отримання якісних правових послуг адвоката субєкта права надання БВПД.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 12 вересня 2017 року позовну заяву повернуто позивачці.

Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції від 28 серпня 2017 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05 жовтня 2017 року призначено розгляд справи в режимі відеоконференції з Чернівецьким окружним адміністративним судом на 18 жовтня 2017 року о 11:20.

Однак, у звязку з технічними проблемами розгляд справи в режимі відеоконференції не відбувся, що підтверджується довідкою, виданою Чернівецьким окружним адміністративним судом від 18.10.2017 року, що міститься в матеріалах справи.

Частиною 8 ст. 122-1 КАС України передбачено, що у разі виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, за наявності ухвали суду про таку участь, суд відкладає розгляд справи, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи.

Виходячи з вищевикладеного, зважаючи на те, що участь осіб не визнавалась судом обов'язковою, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 197 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, давши правову оцінку обставинам у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, а ухвалу суду скасувати в частині, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного.

Статтею 106 КАС України встановлено вичерпний перелік вимог до позовної заяви.

Так, згідно положень ч.ч. 1-4 вищенаведеної статті Кодексу передбачено, що у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

До позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Згідно ч.1 ст. 108 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху у звязку з недотриманням вимог ст. 106 КАС України, а саме відсутності документу про сплату судового збору та примірника позовної заяви неналежної якості, тобто друкованого або написаного розбірливим почерком.

Крім того, вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору у звязку з незадовільним майновим станом та присуджено зменшену суму судового збору в розмірі 100 грн.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивачкою до позовної заяви додано довідку ПФУ №5805 від 04.08.2017 року, де зазначається про отримання останньою пенсії за віком в розмірі 1471,15 грн., та довідку Чернівецької ОДПІ від 12.07.2017 року №7716 про відсутність доходу.

Відповідно до частини першої статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 р.).

У Рішенні у справі Белле проти Франції від 4 грудня 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Так, порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 4 Закону № 3674-VI за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як слідує з позовної заяви позивачкою заявлено три вимоги немайнового характеру.

Згідно із Законом України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2017 року визначений у розмірі 1600 грн.

Таким чином, розмір ставки судового збору за подання позовної заяви у даній справі згідно з вищевказаними правовими нормами становить 1920 грн. (640*3)

Оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції позивачці присуджено зменшену суму сплати судового збору в розмірі 100 грн.

Як свідчать матеріали справи, дохід ОСОБА_2 на час подачі позовної заяви складав 1471,15 грн., а прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність, до яких відносяться особи пенсійного віку становив 1312 грн., а тому при сплаті судового збору в розмірі 100 грн. дохід ОСОБА_2 становитиме 1371,15 грн., що значно погіршить її майновий стан.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_2 отримувала дохід лише у вигляді пенсії в розмірі 1471,15 грн., колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення останньої від сплати судового збору, у зв'язку з тим, що рівень статків ОСОБА_2 не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки вона не спроможна буде забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби.

Однак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині необхідності надання позивачкою примірника позовної заяви належної якості, оскільки дана позовна заява написана нерозбірливо, що ускладнює розгляд даної справи.

Згідно п. 3 ч.1 ст.199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції передчасно винесено ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року, яку необхідно частково скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 106, 122-1, 160, 167, 196, 199, 204, 205, 206, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 серпня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, директора Чернівецького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_3 про визнання бездіяльності протиправною та зобов'язання вчинити певні дії скасувати в частині сплати зменшеної судом суми судового збору у розмірі 100,00 гривень.

В решті ухвалу залишити без змін.

Справу направити до Чернівецького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5