Справа № 821/1122/17
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2017-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1122/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: Мельник О.О., за участю представника позивача Хом'ячука Ю.П., представника відповідача Яцемирського С.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 11.07.2017 р.,

встановив:

Комунального підприємства "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради (далі по тексту - позивач або КП "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (далі по тексту - відповідач або ГУ ДФС в Херсонській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 11.07.2017 р.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що посадовими особами відповідача проведено камеральну перевірку КП "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради, якою встановлено порушення строку сплати суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в України товарів (робіт, послуг), визначеного п.57.1 ст.57 та п. 100.6 ст.100 Податкового кодексу України. За результатами перевірки прийнято податкове повідомлення - рішення №.

Позивач вважає вказане податкове повідомлення - рішення неправомірним та таким, що підлягає скасуванню. Позивач вказав, що з'ясування податковим органом під час податкової перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки, не можна визнати діями суб'єкта владних повноважень, що відповідають наведеним ознакам. Відповідно, інформація, що зібрана Інспекцією відносно платника поза межами здійснюваного нею заходу з податкового контролю та не відноситься до предмета перевірки, не може слугувати підставою для податкового повідомлення-рішення.

Крім того, на думку позивача, відповідачем проведено перевірку пізніше 30 денного терміну.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Відповідач надав до суду заперечення, які обґрунтовано тим, що відповідачем проведено камеральну перевірку, за результатами якої складено акт від 23.06.2017 №1462/21-22-12-01/34786235 висновками якого встановлено порушення термінів сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість. Вказав, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня.

На підставі вказаного вважає, що податковий орган при винесені оскаржуваного податкового повідомлення-рішення діяв виключно в межах норм діючого законодавства.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечення підтримав.

Розглянувши подані документи, заслухавши позицію представника позивача, представника відповідача, дослідивши адміністративний позов та документи покладені в його основу, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, суд приходить до наступного: 23 червня 2017 року посадовими особами відповідача проведено камеральну перевірку КП "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради, про що складено акт № 1462/21-22-12-01/34786235 "Про результати камеральної перевірки своєчасності сплати податків до бюджету КП "Дніпровський" (34786235) по рішенню суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу. Наказ ДПА України від 07.12.10 № 927 № 2а-2988/12 від 19.11.2012 р., рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу. Наказ ДПА України від 07.12.10 № 927 № 821/1335/14 від 11.06.2014 р., рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу. Наказ ДПА України від 07.12.10 № 927 № 821/202/15-а від 05.03.2015, по деклараціям з податку на додану вартість за березень - квітень 2015 року".

Як вбачається з вищевказаного акту перевірки, у ході перевірки встановлено порушення термінів сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість.

Суд зазначає, що пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України) встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі ' даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов'язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно положень п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

За результатами акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 11.07.2017 р. № , яким позивача зобов'язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 31372 грн. 03 коп.

Відповідно до ст. 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Згідно п. 73.3 ст. 73 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Абзацом 1 п. 101.1 ст. 101 ПК України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов'язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов'язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов'язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов'язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Отже, суд не вбачає порушення термінів проведення перевірки контролюючим органом, через те що законодавством встановлено термін проведення даної перевірки 1095 днів.

Зважаючи на вказане, суд не погоджується з посиланням позивача, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку пізніше 30 денного терміну, оскільки воно ґрунтуються на помилковому тлумаченні чинного законодавства.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд, аналізуючи викладене приходить до висновку, що позовні вимоги комунального підприємства "Дніпровський" Виконавчого комітету Херсонської міської ради до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 11.07.2017 р. не підлягають задоволенню.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 12,17,18, 19, ч. 1 ст. 158, 159, 160-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 23 жовтня 2017 р.

Суддя Василяка Д.К.

кат. 8.3.3