Справа № 813/3739/17
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2017-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

813/3739/17

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 жовтня 2017 року № 813/3739/17

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп`як О.О. перевіривши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю ТВК «Перша приватна броварня «Для людей-як для себе!» до Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень ,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ТВК «Перша приватна броварня «Для людей-як для себе!» до Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Відповідно до ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Як вбачається з матеріалів справи, вказана позовна заява подана без додержання вимог ст. 106 КАС України, а саме: не долучено квитанції про сплату судового збору.

З даного приводу суд зазначає, що позивачу слід сплатити судовий збір у встановленому розмірі за вимоги майнового характеру.

Правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору на сьогодні визначено Законом України “Про судовий збір” від 08.07.2011 року №3674-VI (із відповідними змінами і доповненнями).

Частиною першою статті 4 Закону України “Про судовий збір” передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України “Про судовий збір”, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору – 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У свою чергу, відповідно до статті 7 Закону України “Про Державний бюджет України на 2017 рік”, установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року - 1600 грн.

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви долучено також клопотання про відстрочення сплати судового збору. Вказане клопотання мотивоване тим, що товариство перебуває у скрутному матеріальному становищі, що підтверджується даними бухгалтерського обліку. Зазначив, що у позивача на момент звернення з позовом до суду обліковується значні суми дебіторської та кредиторської заборгованості, що свідчить про незадовільний стан розрахунків.

Згідно з статтею 8 Закону України “Про судовий збір”, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23.01.15 р. №2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 року № 2 "Про судову практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22.05.2015 року № 484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору".

Судом встановлено, що позивачем до позовної заяви не долучено належних доказів, що підтверджують скрутне матеріальне становище позивача, а також доказів, які б свідчили про те, що після відстрочення сплати судового збору відпадуть обставини, які позбавляють особу можливості сплатити судовий збір. Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, долучені виписки з банку по банківських рахунках не завірені належним чином.

Тому, вимога про відстрочку сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Посилання на відсутність коштів у позивача для сплати судового збору, дає підстави суду прийти до висновку, що у випадку відстрочки сплати судового збору такий залишиться несплаченим і до прийняття судом рішення у справі. З врахуванням наведеного, відсутні підстави для надання відстрочки для сплати судового збору.

Суд приходить до висновку про необхідність залишити позовну заяву позивача без руху та надати строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 106 КАС України, а саме: шляхом долучення до позовної заяви квитанції про сплату судового збору у відповідному розмірі за вимоги майнового характеру.

Подання позовної заяви без додержання вимог, передбачених ст. 106 КАС України є підставою для залишення її без руху.

Керуючись ч. 3 ст.106, 108, 165, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. В задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору відмовити.

2.Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ТВК «Перша приватна броварня «Для людей-як для себе!» до Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,- залишити без руху.

3.Позивачу в строк до 08 листопада 2017 року усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки.

4.Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

5. У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п’яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили в строк та в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Суддя Карп`як О.О.