Справа № 804/2165/17
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2017-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"17" жовтня 2017 р.Справа № 804/2165/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Шлай А.В.

суддів: Кругового О.О. Прокопчук Т.С.

за участю: секретаря судового засідання: Горшков В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017 року у справі № 804/2165/17 за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат" до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство "Дніпровський металургійний комбінат" звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просило визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.09.2016 року №110010000/2016/00199, визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 28.09.2016 року №110010000/20162016/600155/1.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із рішенням суду, Дніпропетровська митниця ДФС звернулась з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати оскаржену постанову та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Заявник апеляційної скарги зазначає, що позивачем не було підтверджено належними документами складові митної вартості товарів, а отже, у відповідача були законні підстави для витребування додаткових документів, у наданих додаткових документах взагалі містилися розбіжності. На думку заявника апеляційної скарги, митницею були надані змістовні обґрунтування правомірності застосування другорядного (за ціною договору щодо ідентичних товарів) методу визначення митної вартості товару, що не було враховано судом першої інстанції при ухваленні постанови по справі.

Позивач у поданих до суду письмових запереченнях на апеляційну скаргу просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржену постанову суду першої інстанції без змін, як таку, що ухвалена з правильним застосуванням норм матеріального та дотриманням норм процесуального права.

Представник позивача ОСОБА_1 (довіреність від 07.07.2017 року №89) заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив апеляційний суд залишити постанову суду першої інстанції без змін, як законну та обґрунтовану. Представник відповідача ОСОБА_2 (довіреність від 01.02.2017 року) підтримала доводи апеляційної скарги та просила скасувати постанову суду першої інстанції.

Колегія суддів, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції на підставі досліджених письмових доказів, що містяться в матеріалах справи, 24.12.2015 року між Публічним акціонерним товариством «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського» (Покупець) та компанією «Misano Middle East FZ. L.L.C» (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №15-1931-12, за умовами якого Продавець зобовязався продати а Покупець купити та оплатити товар найменування, номенклатура, кількість, ціна та строки поставки якого визначені в специфікаціях, на умовах поставки DAP ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат». Згідно Специфікації №4 від 04.07.2016 року до контракту №15-1931-12 від 24.12.2015 року Продавець зобовязується поставити покупцю графітовані електроди UHP-500*2100 у комплекті ніпелів 269 T4І в кількості 17,513т за ціною 2405,00 дол.США/т. та графітовані електроди UHP-450*1800 у комплекті ніпелів 4 TРІL у кількості 20,00т за ціною 2320,00 дол.США/т. Загальна вартість цієї партії товару склала 88487,50 дол.США. Поставка товару здійснюється Продавцем автомобільним транспортом на умовах поставки товару DAP (Інкотермс 2010), вартість пакування і маркування включені до вартості продукції.

Для здійснення митного оформлення товару позивачем до Дніпропетровської митниці ДФС подано митну декларацію по формі МД-2 № 110010000/2016/006676 від 28.09.2016 року відповідно до якої була заявлена митна вартість товарів у розмірі 88487,50 дол.США. Визначення митної вартості товару було здійснено позивачем за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Разом з декларацією подано копії всіх необхідних документів для митного оформлення товару а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу від 24.12.2015 року № 15-1931- 12; специфікацію до зовнішньоекономічного договору від 04.07.2016 року № 4; рахунок(інвойс) від 31.07.2016 року № 52/2016; комерційну пропозицію від 30.06.2016 року №445; міжнародну автомобільну накладну (CMR) від 27.09.2016 року № 777; коносамент (Bill of Lading) від 18.08.2016 року № ZIMUNTG1000868; рахунок контрактоутримувача від 31.07.2016 року № 52/2016; пакувальний лист від 31.07.2016 року № 52/2016/А; лист ПАТ «ДМКД» від 28.09.2016 року Довідка трансп. №062Д/1359; відомості про виробника - лист контрактоутримувача "MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C" від 18.04.2016 року № 165/2016; сертифікат якості, виданий контрактоутримувачем "MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C" від 26.07.2016 року № 52/2016/C.

Дніпропетровською митницею ДФС було надіслано електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Листом від 28.09.2017 року №062Д/1360 позивач повідомив, що надати додаткові документи не має можливості.

Дніпропетровською митницею 28.09.2016 року прийнято рішення №110010000/2016/600155/1 про коригування митної вартості за другорядним (за ціною договору щодо ідентичних товарів) методом, використана наявна в митниці інформація щодо раніше визначених митних вартостей з розрахунку 3,1800 дол.США/кг за товар - графітовані електроди UHP-500*2100 у комплекті ніпелів 269 T4І (МД №700080000/2016/520 від 15.02.2011 року, №700080000/2016/707 від 25.02.2016 року, №700080000/2016/1231 від 24.03.2016 року). У оформленні МД №110010000.2016.006676 від 28.09.2016 року відмовлено, складено картку відмови №110010000/2016/00199 від 28.09.2016 року. Товар випущено у вільний обіг за МД №110010000/2016/006686 від 28.09.2016 року під гарантію відповідно до розділу Х Митного кодексу України.

Під час дії гарантійних зобов'язань позивачем до митниці листом № 062Д/1487 від 07.11.2016 року надано висновок ТПП № ГО-4481 від 21.10.2016 року.

За результатом розгляду зазначених документів відповідачем на адресу позивача направлено лист 2248/10/04-50-19-01 від 11.11.2016 року про відсутність підстав для скасування рішення про коригування митної вартості.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем при здійснені митного оформлення товару надано усі необхідні документи, які доводять можливість застосування митної вартості за ціною договору (основний метод).

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції та вважає за необхідне зазначити наступне:

1.Товар імпортовано за специфікацією № 4 від 04.07.2016 до контракту №- 15-1931-12 від 24.12.2015 року, що укладений ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» з "MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C", О.А.Е. та на підставі листа «MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C» №165/2016 від 18.04.2016 року заявлений декларантом як прямий, тобто укладений з виробником оцінюваного товару. Проте згідно з інформацією, наданою листом MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C №165/2016 від 18.04.2016 року, зазначена компанія є ведучим контрактоутримувачем для замовників з країн СНД та Східної Європи для інших заводів виробників групи MISANO (Misano Group). Враховуючи, що компанія - продавець "MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C", O.A. Емірати є керуючою компанією третіх осіб - виробників з виробничими потужностями, розташованими у ОСОБА_1 та обєднаних під торгівельною маркою Misano Group, зареєстрована в офшорній зоні, наявні підстави вважати, що у наданих для підтвердження ціни виробника документах містяться не ринкові (конкурентні) ціни, а так звані трансфертні ціни, що встановлюється між пов'язаними компаніями або структурними підрозділами однієї компанії.

2.У підтвердження заявленої митної вартості декларантом надана комерційна пропозиція контрактоутримувача "MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C" № 445 від 30.06.2016 року, згідно із якою товар постачається для ПАТ «ДМК» за спеціальною ціновою пропозицією. Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару. Під дійсною вартістю відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обовязковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. Зазначений документ не може бути використаний в якості підтвердження митної вартості оцінюваного товару, оскільки відповідно до ст. 53 МКУ для підтвердження заявленої митної вартості можуть бути використані каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару.

3.Відповідно до міжнародної автомобільної накладної (CMR) № 777 від 27.09.2016 року товар доставляється з порту до місця призначення автомобілем, що належить українському перевізнику «MIAL» LTD, але відсутні відомості щодо відносин продавця, покупця та зазначеного транспортувально-експедиційного підприємства.

4.Згідно п.2.1 контракту №- 15-1931-12 від 24.12.2015 року товар постачається на умовах DAP ПАТ «Дніпровський меткомбінат». Офіційними правилами Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс) визначено, що термін DAP „Поставка до місця (... назва місця призначення)- використовується при перевезенні будь-якими видами транспорту та включає в себе зобов'язання продавця за власний рахунок укласти договір перевезення товару до названого місця призначення не розвантажуючи товар з транспортного засобу у такому місці. Згідно з заявою ПАТ «Дніпровський меткомбінат», що викладена у листі від 28.09.2016 року довідка трансп. №062Д/1359 підтвердження транспортної складової територією України неможливе, тому фактурна вартість товару заявлена як митна. Таким чином, з урахуванням умов постачання DAP ПАТ «Дніпровський меткомбінат» та відповідно до п. 10 ст.58 Митного кодексуУкраїн, вартість транспортування від виробника до пункту призначення є складовою вартості товару за контрактом, що заявлена декларантом як митна вартість. Отже, з урахуванням відомостей, наданих декларантом транспортних документів, наявні розбіжності між транспортними витратами, передбаченими умовами поставки, що затверджені контрактом від 24.12.2015 року №15-1931-12 та розподілом транспортних витрат між продавцем та покупцем.

Відповідач дійшов висновку, що наданих документів недостатньо для підтвердження митної вартості товару у звязку з чим використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за основним методом з розрахунку 3,1800дол.США/кг (метод 2-r). З урахуванням наявної інформації Дніпропетровською митницею прийнято рішення від 28.09.2016 року №110010000/20162016/600155/1 про коригування митної вартості товарів та оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.09.2016 року №110010000/20162016/600155/1.

28 вересня 2016 року на підставі рішення митного органу декларант оформив нову ВМД по формі МД-2 №110010000/2016/006686, сплативши митні платежі, товар випущено у вільний обіг.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов'язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Відповідно до частин 2, 3 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 31.03.2015 року у справі № 21-127а15.

Як вбачається зі спірних рішень, при перевірці правильності визначення митної вартості товару, Дніпропетровська митниця ДФС дійшла висновку, що документи, які надані до митного оформлення товару не містять всіх даних на підтвердження до обраного декларантом методу визначення митної вартості та містять розбіжності.

В обґрунтування розбіжностей у наданих позивачем документах, митний орган посилається на те, що товар імпортовано за специфікацією від 04.07.2016 року №4 до контракту від 24.12.2015 року №15-1931-12, що заявлений декларантом як непрямий, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару, а з посередником. Вважає, що це звичайна схема міжнародного податкового планування, спрямована на мінімізацію податків, шляхом перерозподілу прибутку групи на користь осіб, що знаходяться в державах з більш низьким рівнем оподаткування.

Колегія суддів вважає дані обґрунтування безпідставними, оскільки оцінка методики ціноутворення продавця як умова договору з його постачальником (виробником) продукції не є елементом перевірки складових числового значення митної вартості в розумінні ст. 58 Митного кодексу України. При цьому рахунки по взаємовідносинам продавця товару з третьою особою (виробником), на зміст яких послався митний орган, не є обов'язковими документами відповідно до частини 2 ст. 53 Митного кодексу України, а наведені в цих рахунках відомості щодо ціни товару не суперечать економічній обґрунтованості заявленої позивачем митної вартості товару за основним методом.

Щодо доводів Дніпропетровської митниці, що відповідно до комерційної пропозиції контрактоутримувача компанії «MISANO MIDDLE EAST FZ.L.L.C» від 30.06.2016 року №445 товар постачається для ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» за спеціальною ціновою пропозицією, з огляду на що позивачу слід було надати документи від виробника на підтвердження митної вартості товару, колегія суддів не приймає їх до уваги, оскільки вони не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду.

Крім того, умови поставки товару DAP ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» вже передбачають несення витрат на поставку товару до вказаного пункту призначення продавцем, а отже включені у вартість товару. Натомість положення частини 2 ст. 53 Митного кодексу України в такому випадку не передбачають необхідності надання транспортних (перевізних) документів.

Отже, повна вартість доставки товару на митну територію України була включена у заздалегідь визначену вартість товару за контрактом і здійснювалась постачальником, а тому деталі організації та вартості його транспортування не впливали на визначення митної вартості товару за основним методом.

При цьому за умовами постачання DAP продавець не має обовязку страхування товару. Не містить таких вимог і зовнішньоекономічний контракт №15-1931-12 від 24.12.2015 року.

Також суд вважає безпідставним посилання на відсутність відомостей щодо відносин продавця, покупця та транспортно-експедиційного підприємства «Mail» LTD, враховуючи умови доставки товару DAP ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат».

За вказаних обставин надані позивачем до митного оформлення документи не містять розбіжностей та не містять ознак підробки, а містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Той факт, що позивач купував товар не у безпосереднього його виробника не може бути підставою для не застосування першого методу визначення митної вартості товару.

До того ж митна вартість товару підтверджена висновком ТПП № ГО-4481 від 21.10.2016 року, а саме зазначено, що ринкова вартість товару «Графитованнные електроды UHP-500*2100 в комплекте з ниппелями 269Т41» може складати 2405,00дол. США/т. за умов поставки DAP.

Відповідно до частини 3 статті 55 Митного кодексу України, форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів і Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів затверджено наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» (надалі - Правила заповнення рішення). Вказаним наказом затверджено наступні правила заповнення графи 33 рішення про коригування митної вартості: «У графі зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.».

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Зазначеними Правилами заповнення рішення також передбачено наступні вимоги щодо заповнення графи 33 Рішення: «Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов'язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Колегією суддів встановлено, що в графі 33 спірного рішення про коригування митної вартості товарів міститься лише посилання на цінову інформацію за митними деклараціями №700080000/2016/520 від 15.02.2011 року, №700080000/2016/707 від 25.02.2016 року, №700080000/2016/1231 від 24.03.2016 року.

Отже, зміст оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару не відповідає приписам наказу Міністерства Фінансів України від 24.05.2012 року № 598 про затвердження Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки у них відсутні будь-які пояснення щодо умов поставки, комерційних умов, тощо.

Як наслідок, коригування відповідачем митної вартості товару виключно на підставі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС) Державної митної служби не відповідає нормам діючого митного законодавства.

Таким чином, аналізуючи вище викладені обставини адміністративної справи колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що відповідачем не було надано переконливих доказів, які підтверджують правомірність прийняття оскаржуваного рішення щодо коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на те, що судом першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення не допущено порушень норм матеріального і процесуального права, а викладені в ньому висновки відповідають обставинам справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, постанова суду першої інстанції без змін.

Керуючись статями 195-196, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС України - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017 року у справі № 804/2165/17 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня її складення у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий: А.В. Шлай

Суддя: О.О. Круговий

Суддя: Т.С. Прокопчук