Справа № 817/1519/17
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2017-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

817/1519/17

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

12 жовтня 2017 року

Рівне

№817/1519/17

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Нор У.М., перевіривши виконання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія" "Енерго"

до

Державної фіскальної служби України

про визнання протиправними та скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Енерго" з позовом до Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень Державної фіскальної служби України №194442/41048709 від 29.09.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 08.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних; №194443/41048709 від 29.09.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №34 від 21.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних; №207606/41048709 від 05.10.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №37 від 12.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних; та зобов’язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні №1 від 08.09.2017, №34 від 21.09.2017 та №37 від 12.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Згідно частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір".

За правилами частини першої статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Так, станом на 1 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00 грн. згідно із Законом України 21.12.2016 №1801-VIII (стаття 7).

Розміри ставок судового збору визначені частиною другою статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір".

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою, розмір судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами частини третьої статті 6 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом позовної заяви позивач позивається, зокрема, про визнання протиправними та скасування рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, як актів індивідуальної дії, що породжують права і обов'язки для позивача, на якого спрямована їх дія. Крім того, позивач просить суд зобов'язати відповідача зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, обираючи спосіб відновлення порушеного права.

Суд зазначає, що такі вимоги позивача для цілей визначення об’єкта справляння судового збору носять немайновий характер, оскільки не мають грошового виразу та економічного розрахунку.

При цьому кожна позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування конкретного рішення відповідача-суб’єкта владних повноважень, яке прийнято відповідачем у відношенні окремого факту, як то щодо реєстрації певної податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних, є окремим актом індивідуальної дії з певними наслідками для особи, відтак вимога про визнання протиправним та скасування такого рішення становить окрему позовну вимогу немайнового характеру, за кожну з яких окремо справляється судовий збір.

Разом з тим суд зазначає, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов’язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України у постанові від 14 березня 2017 року.

Таким чином, за об’єднані в одній позовній заяві три позовні вимоги немайнового характеру, як то:

1 - визнання протиправним та скасування рішення Державної фіскальної служби України №194442/41048709 від 29.09.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 08.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов’язання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкову накладну №1 від 08.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

2 - визнання протиправним та скасування рішення Державної фіскальної служби України №194443/41048709 від 29.09.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №34 від 21.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов’язання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкову накладну №34 від 21.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

3 - визнання протиправним та скасування рішення Державної фіскальної служби України №207606/41048709 від 05.10.2017 про відмову у реєстрації податкової накладної №37 від 12.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов’язання Державної фіскальної служби України зареєструвати податкову накладну №37 від 12.09.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач наразі зобов’язаний сплатити судовий збір за кожну таку вимогу.

Отже, позовна заява містить три вимоги немайнового характеру, за які позивачу слід сплатити судовий збір у загальній сумі 4800,00 грн (1600 грн х 3).

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Як вбачається з доданого до позовної заяви платіжного доручення №542 від 11.10.2017 позивач сплатив судовий збір в розмірі 3200 грн.

Таким чином, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів сплати судового збору.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду оригіналу документа про доплату судового збору виходячи із заявлених позовних вимог (з урахуванням їх немайнового характеру) у розмірі, визначеному частиною другою статті 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір", що наразі відповідає 1600,00 грн (4800,00 грн - 3200 грн).

Для усунення недоліків судом встановлюється строк до 24 жовтня 2017 року.

Керуючись частиною 1 статті 108 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія" "Енерго" до Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія" "Енерго" строк для усунення недоліків позовної заяви - до 24 жовтня 2017 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Нор У.М.