Справа № 823/1218/17
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2017-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

13 жовтня 2017 року Справа № 823/1218/17

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., перевіривши матеріали адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

07 серпня 2017 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" з адміністративним позовом до Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, в якому просить звільнити з під арешту та зняти заборону на відчуження квартиру № 4, яка знаходиться за адресою: м. Черкаси, вул. Толстого, 46 накладений постановою про накладення арешту майна та заборони на його відчуження №31886556 від 23.03.2012 виданою Придніпровським відділом ДВС Черкаського міського управління юстиції.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 09.08.2017 позовну заяву ТОВ "Кей-Колект" залишено без руху до 10.10.2017, протягом строку якого останнє мало усунути недоліки привівши заяву у відповідність до вимог статті 106 КАС України, зокрема здійснити уточнення прохальної частини позовної заяви у відповідності до вимог ст. 105 КАС України та обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення в суд.

28.09.2017 до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків визначених ухвалою про залишення позовної заяви без руху, додатком до якої міститься нова редакція позовної заяви з уточненими позовними вимогами, а також в описовій частині якої звернено увагу суду щодо незастосування норм ст. 181 КАС України при зверненні до суду.

Проте судом встановлено, що ТОВ "Кей-Колект", подаючи позовну заяву, пропустило строк звернення до адміністративного суду, передбачений статтею 99 КАС України, та відповідно не подало клопотання про визнання причин пропуску для звернення з адміністративним позовом поважними.

Дослідивши письмові матеріали справи, суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову без розгляду з огляду на таке.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, який регламентує часові межі захисту прав і інтересів у сфері публічно-правових відносин. Строк звернення до адміністративного суду встановлено статтею 99 КАС України. Відповідно до частини 1 вказаної статті, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст. 99 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчать матеріали адміністративного позову, 12.12.2012 між АКІБ "УкрСиббанк" та ТОВ "Кей-Колект" укладено договір факторингу, за яким АКІБ "УкрСиббанк" відступило свої права вимоги за зобов'язаннями позичальника за кредитним договором № .

Однак, при первинній подачі позовної заяви представник позивача зазначає, що про наявність накладеного арешту постановою ДВС №31886556 від 23.03.2012, останній дізнався лише 09.06.2017 при зверненні до нотаріуса, хоча як встановлено судом, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру іпотек - реєстрація договору про відступлення прав за іпотечними договорами відбулася 13.12.2012.

Встановлений судом факт, узгоджується з поясненнями наданими у заяві на усунення недоліків, однак представник стверджує, що існування арешту на предмет іпотеки почав порушувати їх права лише в 2017 році після відмови боржника сплачувати грошові кошти.

Таким чином, шестимісячний строк на оскарження постанови ДВС №31886556 від 23.03.2012 обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, оскільки при здійсненні реєстрації обтяження за ТОВ "Кей-Колект" в 2012 році в позивача була можливість дізнатися про порушення його прав у зв'язку з отриманням витягу.

Тобто, позовну заяву подано до Черкаського окружного адміністративного суду поза межами передбаченого частиною 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення до суду, який закінчився в 2013 році.

Також, суд зазначає, що беззаперечними є доводи представника позивача про не застосування в спірних правовідносин 10-ти денного строку звернення до суду передбаченого ст. 181 КАС України, в силу не відповідності суб'єктів звернення визначених ЗУ «Про виконавче провадження».

Окрім того, суд не погоджується з доводами представника позивача, що строк ними не пропущений, оскільки після відступлення права вимоги існувала домовленість між боржником і ними про добровільне погашення заборгованості, а факт арешту майна жодним чином не впливав на виконання зобов'язань і тому не порушував права позивача, оскільки ст. 99 КАС України жодним чином не пов'язує наявність позасудового врегулювання взаємовідносин в спосіб не передбаченим Законом і часом звернення до суду.

Відповідно до положень статті 55 Конституції України, держава кожному гарантує право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної власності, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до частини 4 статті 6 КАС України, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", Європейська Конвенція "Про захист прав людини і основоположних свобод" (надалі по тексту - Конвенція) і практика Європейського Суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) є джерелом права.

Частиною 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

В рішенні у справі "Іліан проти Туреччини" ЄСПЛ зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду, у зв'язку з пропуском строку звернення, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Статтею 100 КАС України передбачені наслідки пропущених строків звернення до адміністративного суду, а саме, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Суд зазначає, що правовий припис в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Крім того, суд бере до уваги те, що ні позивачем у адміністративному позові, ні його представником у судовому засіданні не наведено жодної поважної причини пропуску строку звернення до суду, які є об'єктивно непереборними обставинами, і які пов'язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права звернення до суду в межах строку, визначеного ст. 99 КАС України.

Таким чином, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду та не надано жодного належного обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини 1 статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

З огляду на зазначене, позов товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект", підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 165 КАС України суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до Придніпровського відділу ДВС м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_1 про зобов'язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.П. Тимошенко