Справа № 243/5319/17
Суддя: Старовецький В. І.
Дата ухвалення: 2017-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

Іменем України

12 жовтня 2017 року м. Словянськ Єд. унік. № 243/5319/17

Провадження № 6-а/243/8/2017

Словянський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючий суддя Старовецький В.І.

при секретарі судового засідання Каліух К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Словянського міськрайонного суду Донецької області заяву ОСОБА_1 про зміну способу виконання судового рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 18 липня 2017 року по адміністративній справі № 2-а/243/280/2017 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визнання неправомірними дії та зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Словянського міськрайонного суду Донецької області від 18 липня 2017 року заявлені адміністративні позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання неправомірними дії та зобовязання вчинити певні дії, були задоволені частково, а саме: визнано протиправними дії ОСОБА_2 обєднаного Управління Пенсійного фонду України Донецької області щодо зменшення ОСОБА_1, раніше нарахованої індексації згідно Закону України «Про індексацію грошових коштів населення» від 03.07.1991 року. Зобовязано Словянське обєднане Управління Пенсійного фонду України Донецької області відновити раніше нараховану індексацію пенсії ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та поновлено її виплату, а також провести їх виплату з моменту проведення перерахунку - 01.12.2016 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_2 обєднаного Управління Пенсійного Фонду України Донецької області на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, понесені нею судові витрати у розмірі 320 грн. 00 коп. В решті задоволення позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено, у звязку з відсутністю підстав.

18.09.2017 року до Словянського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява ОСОБА_1 про зміну способу виконання судового рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 18 липня 2017 року по адміністративній справі № 2-а/243/280/2017 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визнання неправомірними дії та зобовязання вчинити певні дії. Заявник просить суд встановити спосіб та порядок виконання судового рішення шляхом стягнення з Державного бюджету України на її користь судового збору в сумі 320,00 грн.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не зявилась, надала суду заяву з проханням розглядати справу без її участі.

Представник відповідача ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області в судове засідання також не зявився, надав суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, просив відмовити в задоволенні заяви про встановлення способу та порядку виконання рішення суду.

Із конститутивних ознак норм частини першої статті 263 КАС в поєднанні з адміністративними правовими нормами статей 6, 105, 162 цього Кодексу випливає, що вони гарантують право особи на звернення за захистом їх порушених прав, свобод чи інтересів субєктами владних повноважень і визначають підстави, форми та способи захисту цих прав.

Зокрема, у частині першій статті 6 КАС встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до частини четвертої статті 105 КАС адміністративний позов може містити як вимоги про зобовязання відповідача субєкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії, так і про стягнення з нього коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з частинами першою та другою статті 162 КАС за результатами розгляду звернення особи до суду з адміністративним позовом і в разі його задоволення можуть бути прийняті постанови про: 1) визнання протиправними рішення субєкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення; 2) зобовязання відповідача вчинити певні дії; 3) зобовязання відповідача утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача коштів; 5) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності обєднання громадян; 6) примусовий розпуск (ліквідацію) обєднання громадян; 7) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 8) визнання наявності чи відсутності компетенції (повноважень) субєкта владних повноважень. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

У частині першій статті 263 КАС передбачено право на звернення із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, встановлено коло осіб, які можуть звернутися із такою заявою, та визначено умови такого звернення, зокрема наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо). Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Як зміну способу і порядку виконання судового рішення розуміють застосування судом нових заходів щодо його реалізації у звязку з неможливістю виконання цього рішення раніше визначеними способом і порядком. При цьому зміна способу виконання не має змінювати (зачіпати) суті самого судового рішення.

Як встановлено матеріалами справи, ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення способу та порядку виконання рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 18 липня 2017 року по адміністративній справі № 2-а/243/280/2017 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визнання неправомірними дії та зобовязання вчинити певні дії в частині стягнення суми судового збору, а саме просить суд стягнути його суму на свою користь з державного бюджету України а не за рахунок бюджетних асигнувань ОСОБА_2 обєднаного Управління Пенсійного фонду України Донецької області, оскільки органи Пенсійного фонду звільнені від судових витрат.

З мотивувальної частини постанови суду від 18 липня 2017 року вбачається, що відповідно до ст. 94 КАС України, позивачу присуджені понесені ним документально підтверджені судові витрати в сумі 320 грн. 00 коп., що пропорціональна сумі задоволених вимог за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень ОСОБА_2 обєднаного Управління Пенсійного Фонду України Донецької області, що виступав відповідачем у даній справі, розуміючи це не покладанням обовязку сплатити судовий збір, а рішенням про відшкодування понесених позивачем судових витрат.

Аналізуючи норми частини першої статті 263 КАС у системному звязку із нормами, які гарантують право на судовий захист і передбачають форми й способи його реалізації, можна дійти висновку, що в контексті спірних правовідносин обставини, якими обґрунтовувалася необхідність зміни способу і порядку виконання судового рішення, не можуть бути підставами для такої зміни, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушеного права не може бути змінений на стадії виконання судового рішення і поза межами судового розгляду позову по суті.

Аналогічна правова позиція щодо застосування частини першої статті 263 КАС, якою передбачено право на звернення із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, була висловлена раніше колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 11 листопада 2014 року (справа № 21-475а14).

Варто також зазначити, що бюджетне асигнування - це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов'язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження.

З юридичної точки зору, саме бюджетні асигнування (як повноваження розпорядників бюджетних коштів) є підставою для затвердження кошторисів бюджетних установ. Для здійснення контролю відповідності асигнувань, визначених у кошторисах і планах асигнувань розпорядників, асигнуванням, затвердженим річним розписом асигнувань державного бюджету та помісячним розписом асигнувань загального фонду державного бюджету, органи Державного казначейства України реєструють та обліковують зведені кошториси і плани асигнувань розпорядників вищого рівня в розрізі розпорядників нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів. Розпорядники мають право здійснювати діяльність виключно в межах асигнувань, затверджених кошторисами і планами асигнувань, за наявності витягу, доведеного органом Державного казначейства України, що підтверджує відповідність цих документів даним казначейського обліку.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про зміну способу виконання судового рішення задоволенню не підлягає, оскільки рішення суду є зрозумілим та виконуваним у відповідності до чинного законодавства.

На підставі викладеного та керуючись ст. 263 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про зміну способу виконання судового рішення Словянського міськрайонного суду Донецької області від 18 липня 2017 року по адміністративній справі № 2-а/243/280/2017 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, про визнання неправомірними дії та зобовязання вчинити певні дії, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала складена та підписана у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі.

Суддя

Словянського міськрайонного суду ОСОБА_3