Справа № 826/10465/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І. розглянувши у скороченому провадженні справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до обслуговуючого кооперативу «Індивідуальних забудовників «Новіосел», ТОВ «Укрбуд Інвест» про застосування заходів реагування

Обставини справи:

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей.

Відповідачі заперечували проти задоволення позову з підстав викладених у запереченнях, які долучено до матеріалів справи, з яких вбачається, що ними усунуто порушення виявлені під час проведення перевірки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Кодексом цивільного захисту України регулюються відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту. Також цей Кодекс визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно із ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 2 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Головним управленням державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві проведено планову перевірку щодо додержання суб’єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на житловому будівництві між вул. Новомостицькою та вул. Замоквецькою у Подільському районі м. Києва, за результатом якої складений акт №432 (далі – акт перевірки).

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено порушення, які детально описані в акті перевірки, серед яких зокрема:

- проводи (кабелі), які прокладені приховано під горючим оздобленням в інвентарних будівлях мобільного типу та відкрито по горючим матеріалам не ізольовані від граючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом доведення прихованих робіт, порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання, наявність даного порушення може причинити коротке замкнення, що призведе до пожежі;

- в частині інвентарних будівлях мобільного типу допускається встановлення розеток, вимикачів, перемикачів на горючі основи (конструкції без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу що виступає за габарити апарата не менше ніж 0,01 метра, наявність даного порушення сприяє швидкому розповсюдженню пожежі;

- з’єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в частині інвентарних будівлях мобільного типу не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, оскільки місця з'єднання жил проводів і кабелів, а також і з’єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання й пошкодження ізоляції стиків. Струм утрат ізоляції стиків повинен бути не більше струму втрат ізоляції цілих жил цих проводів і кабелів, що може призвести до виникнення та розповсюдження пожежі;

- в частині інвентарних будівлях мобільного типу допускається експлуатація кабелів проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією, користування пошкодженими розетками, відгалужу вальними та з’єднувальними коробками, замкненими в електророзетці, в разі короткого замикання в електророзетці є небезпека загорання будівельних конструкцій, на яких встановлені електророзетки, що може призвести до швидкого поширення пожежі;

- у місці перетинання огороджувальних конструкцій електричними комунікаціями в істині інвентарних будівлях мобільного типу, не передбачені металеві гільзи з ущільненням з негорючими матеріалами;

- до початку основних будівельних робіт на будові не забезпечене протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі до резервуарів (водойм);

- територія будівельного майданчику не забезпечена протипожежними стендами з розрахунку один щит (стенд) на 5000 кв.м. захищуваної площі, до комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 7 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 ти - 7 шт., гаки - і шт., шпати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.;

- не проводяться роботи з монтажу автоматичної системи пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони на житлових будинках з перевіркою відповідності системи згідно з вимогами діючого законодавства;

- не проводяться роботи з монтажу системи оповіщення про пожежу та управлінням евакуацією людей на житлових будинках з перевіркою відповідності системи згідно з вимогами діючого законодавства;

- значення межі вогнестійкості будівельних конструкцій не визначені шляхом випробувань за ДСТУ Б В. 1.1 -4, за стандартами на методи випробувань на вогнестійкість годівельних конструкцій конкретних видів або за розрахунковими методами відповідно до стандартів або методик, узгоджених з головним органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сфері будівництва та центральним органом державного пожежного нагляду в порушення п. 2.10.2. ДБН В. 1.1-7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об’єктів будівництва» - будівництво здійснюється матеріалами, які не пройшли сертифікацію навогнестійкість, що в разі НС сприяє швидкому розповсюдженню вогню;

- на 200 м площі підлоги - один вогнегасник (якщо площа поверху менша за 200_ м~ - два вогнегасники на поверх) бочка з водою, ящик з піском;

- на кожні 20 м довжини риштовання(на поверхах) - один вогнегасник (але не менше двох на поверсі) на кожні 100 м довжини риштування - бочка з водою;

- на 200 кв.м. площі покриття утеплювачем та покрівлями з горючих матеріалів груп горючості ГЗ, Г4 згідно з ДБН В.1.1-7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об'єктів будівництва» - один вогнегасник, бочка з водою, ящик з піском;

- на місті встановлення теплогенераторів калориферів - два вогнегасники та ящик з піском на кожен агрегат - наявність даних порушень не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум’я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей, а також створюються перешкоди під час гасіння пожежі підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій.

Отже, позивачем при проведенні перевірки встановлено, що відповідачем допущено порушення правил та норм пожежної безпеки, про які вказано в акті перевірки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей.

Згідно із ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

У відповідності до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зокрема, є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Положеннями частини 2 статті 51 та частини 5 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Відповідно до положень статей 4-7 Закону України “Про пожежну безпеку” Правила пожежної безпеки в Україні є обов'язковими для виконання всіма центральними і місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями (незалежно від виду їх діяльності та форм власності), посадовими особами та громадянами.

Відповідач заперечуючи проти задоволення позову вказує на відсутність порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до ст. 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративній справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін.

Згідно ч. 4 ст. 70 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Позивачем не надано суду належних доказів на спростування висновків акту перевірки.

Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Враховуючи викладене, належним доказом усунення заявником підстав, що слугували підставою для застосування заходів перевірки, є відповідний акт територіального управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій складений за результатом позапланової перевірки усунення заявником порушень вимог законодавства встановлених під час перевірки, за результатом якої складено акт №432.

При цьому, з метою забезпечення відповідачам можливості усунути порушення вказані в акті перевірки суд вбачає наявними підстави для відмови в задоволенні позову в частині накладення печаток на вхідні двері приміщень житлового будівництва між вул. Новомостицькою та вул. Замоквецькою у Подільському районі м. Києва.

Частиною першою ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Отже, вказане судове рішення підлягає до негайного виконання.

Між тим, суд звертає увагу відповідача, що останній не позбавлений права на звернення до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) в порядку, встановленому статтею 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України).

Керуючись положеннями статей 2, 7, 69-71, 160-163, 183-2, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити частково.

3. Відмовити в задоволенні позову в іншій частині.

4. Постанова підлягає негайному виконанню.

5. Обов’язок щодо забезпечення виконання даної постанови покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Постанова, прийнята у скороченому провадженні, крім випадків її оскарження в апеляційному порядку, є остаточною відповідно до статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, та підлягає негайному виконанню.

Постанова за результатами скороченого провадження може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку. Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку також іншими особами у зв'язку з тим, що суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Суддя В.І. Келеберда