Справа № 808/2995/17
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2017-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/2995/17

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

09 жовтня 2017 року

Справа № 808/2995/17

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали адміністративного позову Державного підприємства «Мелітопольський завод «Гідромаш» до Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

06 жовтня 2017 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Державного підприємства «Мелітопольський завод «Гідромаш» (далі - позивач) до Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (далі – відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправними дії державного виконавця під час здійснення зведеного виконавчого провадження ВП №53949175 Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області;

скасувати постанову державного виконавця Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про арешт коштів, що містяться в касовій книзі від 05.09.2017 за виконавчим провадженням ВП №53949175.

Відповідно до ч.1 ст.107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.106 КАС України, з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 106 КАС України, зокрема, встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з положеннями до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, відповідно до приписів підпункту 1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову не майнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою встановлено ставку судового збору – 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 1600,00 грн.

Позивачем до матеріалів справи не надано доказів на підтвердження сплати судового збору в розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», проте, надано клопотання про звільнення від сплати судового збору або його відстрочення, в якому позивач просить суд звільнити або відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Разом з тим, суд зазначає, що заявляти клопотання про звільнення/відстрочення сплати судового збору є правом позивача, а тому саме позивач в клопотанні зобов’язаний визначитись щодо змісту клопотання, в частині звільнення від сплати судового збору або його відстрочення.

Крім того, суд зазначає, що у поданому клопотанні позивач просить суд звільнити або відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги, а не за подачу позовної заяви.

Судові витрати – це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим, при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ст.ст.87, 88 КАС України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.88 КАС України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наданих до матеріалів справи довідок по рахунках ДП «Мелітопольський завод «Гідромаш» встановлено, що на рахунках позивача наявний вільний залишок грошових коштів, які можуть бути спрямовані позивачем на сплату судового збору.

Крім того, суд зазначає, що позивачем до матеріалів справи не надано інформації щодо відкритих на ім’я ДП «Мелітопольський завод «Гідромаш» банківських рахунків та інформації щодо залишку коштів на цих рахунках, а також інформації щодо залишку готівкових коштів, що зумовлює відсутність підстав для звільнення/відстрочення сплати судового збору.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Разом з тим, позивачем до адміністративного позову, в супереч вимог ч.3 ст.106 КАС України, не надано копії позовної заяви та копій всіх документів, що приєднуються до неї, для відповідача.

Такі обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, а тому, згідно з ч.1 ст.108 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.106, 108, 160, 165 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ДП «Мелітопольський завод «Гідромаш» про звільнення від сплати судового збору або його відстрочення відмовити.

Позовну заяву Державного підприємства «Мелітопольський завод «Гідромаш» до Мелітопольського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування постанови залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 01 листопада 2017 року (з урахуванням поштового перебігу) шляхом подання до суду:

копії позовної заяви та копії всіх документів, що приєднуються до неї, для відповідача.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Роз’яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.С. Лазаренко