Справа № 808/2360/17
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2017-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/2360/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

10 жовтня 2017 року

справа № 808/2360/17

Суддя Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Лукманова О.М., перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Запорізькій області на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2017 року у справі № 808/2360/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Електроресурс» до Головного управління ДФС у Запорізькій області, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

в с т а н о в и в:

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 07.09.2017 року позовні вимоги ТОВ «Електроресурс» задоволено. Відповідач – ГУ ДФС у Запорізькій області, не погодившись з вищезазначеною постановою суду, подало 20.09.2017 року до суду апеляційну скаргу.

Ознайомившись з апеляційною скаргою заявника, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає вимогам ст.187 КАС України.

Згідно ч.6 ст.187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно ч. 1, ч. 2 ст. 87 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов’язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв’язку з нововиявленими обставинами: 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру юридичною особою, складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для вирахування розміру судового збору необхідно враховувати суму, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, або могла б бути сплачена при зверненні до суду першої інстанції.

Пунктом 2 постанови пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 № 2, рекомендовано суддям адміністративних судів Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI«Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії. Вказано, що у справах про оскарження податкових повідомлень-рішень судовий збір сплачується за ставкою, передбаченою для майнового спору. До позовних заяв немайнового характеру необхідно відносити вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Відповідно до п. 14.1.157 ст. 14 ПК України податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов'язок платника податків сплатити суму грошового зобов'язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Отже, сума позову складає 22467847,50 грн., що є сумою оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, саме з цієї суми варто вираховувати ставку, що підлягала сплаті при поданні до суду позову.

Сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви складала 22467847,50 грн. – 1,5% = 337017,71 грн. Саме від суми 337017,71 грн. слід брати 110 відсотків для визначення суми судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги. 337017,71 грн. х 110% = 370719,48 грн.

Апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 370719,48 грн.

ГУ ДФС у Запорізькій області разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно до ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору не містить посилань, доказів які б підтверджували скрутний майновий стан, не надано доказів того, що є складнощі провести проплату судового збору у зв’язку з відсутністю коштів.

Відсутність бюджетного асигнування не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 ст.189 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

Згідно ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом надання належного документа про сплату судового збору.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу ГУ ДФС у Запорізькій області у даній справі залишити без руху для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 108, 187, 189 КАС України, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Запорізькій області про відстрочення сплати судового збору – відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Запорізькій області на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2017 року у справі № 808/2360/17 – залишити без руху.

Зобов’язати Головне управління ДФС у Запорізькій області у строк до 23 жовтня 2017 року усунути недоліки апеляційної скарги, надавши до суду апеляційної інстанції:

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня її отримання шляхом подання касаційної скарги.

Суддя О.М. Лукманова