Справа № 761/25100/17
Суддя: Кобаль М.І.
Дата ухвалення: 2017-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 жовтня 2017 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Кобаля М.І.,

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без участі сторін матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2017 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві про скасування постанови та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

12.07.2017 ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві (далі по тексту - відповідач) в якому просив визнати неправомірною та скасувати постанову від 15.06.2017 про відмову в задоволенні скарги позивача та зобов'язати відповідача вчинити певні дії.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2017 року зазначену позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (за текстом апеляційної скарги).

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Апеляційний розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони у судове засідання не з'явились.

Відповідно до ч.1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно із ст. 199 КАС України за наслідками апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду і постановити нову з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є - неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Положеннями ч.1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач звернувся до суду з даним позовом після закінчення строку, який встановлено ч.2 ст. 181 КАС України, клопотання про поновлення строку звернення до суду останній не подавав, а тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з такою позицією суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Як зазначає апелянт, копію оскаржуваної постанови від 15.06.2017 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_2 ним отримано поштою 05.07.2017. Зазначений лист відповідачем було відправлено простим поштовим відправленням 03.07.2017.

В якості доказів, позивач надав суду апеляційної інстанції оригінал конверту, з якого вбачається, що його скеровано Головним територіальним управлінням юстиції у м. Києві на адресу ОСОБА_2 - 03.07.2017 (а.с.48-49).

Відповідно до Наказу Міністерства інфраструктури України, від 28.11.2013 № 958 «Про затвердження Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень», встановлено нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв'язку (без урахування вихідних днів об'єктів поштового зв'язку), зокрема, місцевої - Д+2 (тобто в межах міста Києва), де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об'єкті поштового зв'язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

Тобто, в даному випадку, строк протягом якого ОСОБА_2 мав отримати простий лист Головного територіального управління юстиції у м. Києві має відраховуватись починаючи з 05.07.2017 року, оскільки дата відправлення на штампі Укрпошти - 03.07.2017.

Як вже було зазначено, з даним позовом ОСОБА_2 звернувся 12.07.2017, що підтверджується штампом Укрпошти на конверті, який міститься в матеріалах справи (а.с.38).

Відповідно до частин 1 і 2 ст. 181 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що ОСОБА_2 було подано даний адміністративний позов в межах строку звернення до адміністративного суду, тобто в межах 10 днів з моменту отримання оскаржуваного рішення.

Таким чином, висновки суду першої інстанції спростовуються належними та допустимими доказами, які містяться в матеріалах справи, а саме: відміткою про направлення Головним територіальним управлінням юстиції у м. Києві ОСОБА_2 простою кореспонденцією конверту - 03.07.2017 та штампом Укрпошти про подачу позову в межах 10 днів, які передбачені адміністративним судочинством - 12.07.2017.

Аналіз вищезазначених правових положень та обставин справи дає підстави для висновку, що залишення даного позову без розгляду судом першої інстанції створює штучні перешкоди для позивача стосовно його доступу до правосуддя в адміністративній справі для захисту своїх прав, свобод та інтересів, оскільки адміністративне судочинство має обмежений інститут процесуальних строків.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників процесу та своєчасного виконання ними передбачених процесуальним законом певних процесуальних дій. Інститут строків у судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції прийнято рішення з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження по справі, у зв'язку з чим апеляційну скаргу слід задовольнити повністю, ухвалу суду першої інстанції - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 160, 181, 195, 196, 199, 204, 205, 206 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити повністю.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя М.І. Кобаль

судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова

Головуючий суддя Кобаль М.І.

Судді: Карпушова О.В.

Епель О.В.