Справа № 553/1834/17
Суддя: Парахіна Є. В.
Дата ухвалення: 2017-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1834/17
Провадження № 2-а/553/110/2017
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12.10.2017 рокум. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді - Парахіної Є.В.,

при секретарі - Модіній В.В., Остапченко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавської митниці Державної фіскальної служби України, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування постанов в справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Полтавської митниці Державної фіскальної служби України, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування постанов в справі про адміністративне правопорушення, в якому вказує, що 08.06.2017 року заступник начальника Полтавської митниці ДФС Кримський А.О. виніс постанову в справі про порушення митних правил №0067/80600/17, якою її визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6430 грн. 71 коп. Не погоджуючись з даною постановою вона оскаржила її до ДФС України. 12 липня 2017 року головний державний інспектор ДФС України Бевза О.В. виніс постанову, якою постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 залишив без змін, а скаргу без задоволення.

З указаними постановами не погоджується, оскільки вони винесені за умови неповного з'ясування фактичних обставин справи, формально та без належного дослідження та оцінки наявних в матеріалах справи доказів та обставин, що потягло необґрунтоване та неправомірне застосування до позивача адміністративного стягнення.

Посилається на те, що нею як агентом з митного оформлення ТОВ "КФ "Лаврик" здійснювалось декларування товару в митному режимі імпорту, який надійшов відповідно до зовнішньоекономічного контракту № 2012.02.БС від 03.02.2012 року, укладеного між компанією ТОВ "Фірма Радіус-Сервіс", Російська Федерація (Продавець), та ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн", Україна (Покупець), зокрема перехідника верхнього ДРУ1-240РС.049 у кількості 1 шт., який призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони бурильної машини. Товар оформлений за митною декларацією № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року (товар № 6 код УКТЗЕД ), в якій наведені відомості про товар, які відповідають товаросупровідним документам. Полтавською митницею ДФС було перевірено правильність класифікації товарів на підставі заявлених нею відомостей і наданих документів та визнано код товару за УКТ ЗЕД, підтверджено його правильність та завершено оформлення митної декларації, при цьому, в процесі контролю правильності заявленого нею коду товару жодних суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД не виникало. Факт неправильності коду товару встановлено за результатами податкової перевірки згідно з актом № 13/16-31-14-09-08/35407646 від 13.12.2016 року. Спеціалізований підрозділ митниці - Управління адміністрування митних платежів - в результаті проведеної перевірки Полтавською митницею ДФС правильності класифікації товару посадовими особами відділу митного аудиту управління аудиту ГУ ДФС у Полтавській області у вищезазначеному акті прийшов до висновку, викладеного в листі № 353/16-70-19 від 03.03.2017 року, що у зв'язку з відсутністю у комплекті документів інформації щодо принципу дії двигуна та його характеристик однозначно визначити код товару не уявляється можливим.

Вказує, що протокол про порушення митних правил з огляду на приписи статті 491 МК України складено безпідставно, всупереч висновкам, викладеним в листі № 353/16-70-19 від 03.03.2017 року та незважаючи на наявність трьох взаємовиключних рішень щодо класифікації товару, прийнятих митним органом, при складанні протоколу про порушення митих правил, проведенні провадження та винесенні постанови у справі порушені процесуальні права позивачки, протокол складений за її відсутності, вона завчасно н була сповіщена про місце і час проведення її опитування, справа про порушення митних правил розглянута за її відсутності та в період її перебування у відпустці; жодних висновків про вчинення позивачкою протиправних дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів, у акті планової виїзної документальної перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" у грудні 2016 року не наведено; в її діях відсутні ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 475 МК України, відсутні подія та склад правопорушення, а під час провадження не досліджено як об'єктивну, так і суб'єктивну сторону правопорушення; вирішення справи відбулось з порушенням норми ч. 6 ст. 69 МК України, відповідно до якої штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Зазначає, що постанову від імені Полтавської митниці ДФС винесено неправомочною особою, провадження у справі розпочато всупереч приписам ч. 10 ст. 269 МК України, при складанні протоколу про порушення митних правил та винесенні постанови Полтавською митницею ДФС порушено її процесуальні права та норми ст. 69 МК України.

Враховуючи викладене, просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення за статтею 485 Митного кодексу України і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6430 грн. 71 коп.; визнати протиправною та скасувати постанову Державної фіскальної служби України від 12.07.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17, винесену по результатам розгляду скарги ОСОБА_1 на постанову від 08.06.2017 року, винесену Полтавською митницею ДФС.

Позивач по справі ОСОБА_1 у зв'язку з реєстрацією шлюбу 29.04.2017 року змінила прізвище на "ОСОБА_1", на підтвердження чого надала суду копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1.

Позивач ОСОБА_1 та її представники ОСОБА_6, ОСОБА_7 в судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Після перерви, оголошеної в судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, надавши заяву з проханням продовжувати розгляд справи без її участі.

Представник відповідача Полтавської митниці ДФС України Ковальов О.М. та представник відповідача ДФС України Дудник В.І. в судовому засіданні проти позову заперечували, посилаючись на його безпідставність, вказували, що при здійсненні декларування товару позивачем ОСОБА_1 як декларантом в графі МД № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року невірно зазначено код УКТЗЕД товару №6 - частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 перехідника верхнього ДРУ1-240РС.049, призначеного для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони бурильної машини. Згідно з графами 33 та 47 зазначеної МД код товару № 6 згідно з УКТЗЕД , ставка ввізного мита 0%, тоді як вказаний товар підлягав класифікації за кодом , ставка ввізного мита 5 %.

Наполягали на тому, що до відповідальності за порушення митних правил ОСОБА_1 притягнута обґрунтовано, постанова Полтавської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року та постанова Державної фіскальної служби України від 12.07.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17, винесена по результатам розгляду скарги ОСОБА_1 на постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 року, винесені законно, підстав для їх скасування не вбачається.

Просили в задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на виконання умов контракту № 2012.02.БС від 03.02.2012 року, укладеного між ТОВ "Фірмою Радіус-Сервіс" (Російська Федерація) та ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" (Україна), на митну територію України ввезений товар, митне оформлення якого здійснювала агент з митного оформлення ТОВ "КФ "Лаврик" ОСОБА_1

Декларування товару, який надійшов відповідно до зовнішньоекономічного контракту № 2012.02.БС від 03.02.2012 року на адресу ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн", здійснювалось в митному режимі імпорту, декларантом ОСОБА_1 задекларовано, зокрема, перехідник верхній ДРУ1-240РС.049 у кількості 1 шт., який призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони бурильної машини. Товар оформлений за митною декларацією № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року, в якій наведені відомості про товар, які відповідають товаросупровідним документам.

14.04.2014 року декларантом ОСОБА_1 до Полтавської митниці ДФС до митного оформлення подана митна декларація № 806020002/2014/003915, вона здійснила декларування товару, який надійшов на адресу ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн", в графі 31 зазначила опис товару: "Частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" (товар № 6), а в графі 33 код товару за УКТЗЕД , встановлена ставка ввізного мита пільгова/повна 0 %.

Наведений у митній декларації опис товару (графа № 31) не суперечить наявним в розпорядженні агента з митного оформлення ОСОБА_1 на час оформлення митної декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року товаросупровідним документам.

В грудні 2016 року на підставі наказу Головного управління ДФС у Полтавській області від 07.10.2016 року № 1331 ревізорами-інспекторами проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" з питань дотримання законодавства України з питань державної митної справи за період з 01.07.2013 року по 30.06.2016 року.

Відповідно до акту № 13/16-31-14-09-08/35407646 від 13.12.2016 року, складеного в результаті проведення перевірки, встановлено порушення Закону України "Про митний тариф України" в частині неправильної класифікації товару № 6, задекларованого згідно з митною декларацією № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року, застосування при цьому заниженої ставки, що спричинило заниження сплати ввізного мита, а також встановлено порушення вимог п. 190.1 ст. 190 ПК України, що спричинило заниження податкового зобов'язання по сплаті податку на додану вартість.

В ст. 494 МК України передбачено, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

23.05.2017 року по факту вказаного порушення відносно ОСОБА_1 як декларанта складений протокол про порушення митних правил № 0067/80600/17 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Відповідно до змісту вказаного протоколу він складений відносно ОСОБА_1 по факту внесення до митної декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року невірного визначення коду товару № 6 - "Частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" за кодом згідно УКТ ЗЕД (частини бурильних або прохідницьких машин товарної під позиції 843041 або 843049), у зв'язку з чим встановлена ставка ввізного мита пільгова/повна 0 % з митної вартості товару. Згідно з поясненнями до УКТЗЕД до товарної підкатегорії відносяться частини бурильних або прохідницьких машин товарної підпозиції 843041 або 843049. До товарної позиції 8430 включаються інші машини та механізми для перемішування, планування, профілювання, розроблення, вирівнювання, трамбування, ущільнення, виймання або буріння ґрунту, корисних копалин або руд; обладнання для забивання та витягування паль; обладнання снігоприбиральне плужне та роторне. В тому числі до товарної підкатегорії 843041 відносяться інші самохідні машини бурильні або прохідницькі, а до товарної підкатегорії 843049 інші машини бурильні або прохідницькі. Згідно пояснен7ь до УКТЗЕД до цієї товарної позиції входять лише бурові машини як такі, інше обладнання, зазвичай застосовуване разом з буровими установками, не включається до цієї товарної позиції, навіть якщо воно подано разом з буровою установкою. Згідно офіційного сайту ООО "Фирма "Радиус-Сервис" підприємство розробляє, виготовляє та поставляє гідравлічні забійні двигуни. Згідно з поясненнями до УКТЗЕД до товарної позиції 8412 "Інші двигуни та силові установки" включаються двигуни та силові установки, що не увійшли до товарних позицій 8406-8408, 8410 або 8411 чи до товарної позиції 8501 або 8502. Тому вона включає неелектричні двигуни та силові установки, крім парових турбін або турбін, що працюють на інших, ніж водяна пара, парах, поршневих двигунів внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням і запалюванням від стиску, гідротурбін, водяних коліс, турбоактивних і турбогвинтових двигунів або інших газових турбін. Товарна підкатегорія включає в себе двигуни гідравлічні силові. За умови додержання загальних положень щодо класифікації частин, частини двигунів товарної позиції 84112 також включаються до цієї товарної позиції. Зокрема, частини гідравлічних силових установок та двигунів включаються до товарної підкатегорії УКТЗЕД , встановлена ставка ввізного мита пільгова/повна 5 % з митної вартості товару. Оскільки зазначений у гр. 31 МД № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року товар - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони (товар № 6) є частиною гвинтового забійного двигуна та включається до товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД. Таким чином, агентом з митного оформлення ТОВ "КФ "Лаврик" ОСОБА_1 були вчинені протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів шляхом заявлення в митній декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року невірного коду згідно УКТЗЕД (графа 33 МД), що призвело до заниження податкового зобов'язання по сплаті ввізного мита у розмірі 1786,31 грн. та заниження податкового зобов'язання по сплаті податку на додану вартість у розмірі 357,26 грн. Загальна сума заниження податкового зобов'язання по сплаті ввіздного мита та податкового зобов'язання по сплаті податку на додану вартість дорівнює 2143 грн. 57 коп.

За змістом положень ст. 508 МК України у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи. До процесуальних дій належать: 1) складення протоколу про порушення митних правил; 2) опитування осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, свідків, інших осіб; 3) витребування документів, необхідних для провадження у справі про порушення митних правил, або належним чином завірених їх копій чи витягів з них; 4) тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу, та документів на них; 5) митне обстеження; 6) пред'явлення товарів, транспортних засобів і документів для впізнання; 7) експертиза; 8) взяття проб та зразків для проведення дослідження (аналізу, експертизи). Під час проведення процесуальних дій, зазначених у пунктах 2, 4-6, 8 частини другої цієї статті, складаються протоколи, форми яких встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Як встановлено в ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв'язку з оскарженням.

Відповідно до ч. 1 ст. 522 МК України справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468-470, 474, 475, 477-481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Згідно ч. 1 ст. 493 Митного кодексу України, провадження у справі про порушення митних правил здійснюють, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті, посадові особи митниці, в зоні діяльності якої було вчинено або виявлено таке порушення.

08.06.2017 року заступником начальника Полтавської митниці ДФС розглянуто справу про порушення митних правил та винесено постанову № 0067/80600/17, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків суми податкових зобов'язань по сплаті ввізного мита та податку на додану вартість по митній декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014, згідно акта № 13/16-31-14-09-08/35407646 від 13.12.2016 року, що складає 6430 грн. 71 коп.

Не погоджуючись з даною постановою, ОСОБА_1 звернулася до Державної фіскальної служби України зі скаргою на постанову Полтавської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08 червня 2017 року.

За наслідками розгляду вищевказаної скарги головним державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил Управління митних розслідувань Департаменту організації протидії митних правопорушень ДФС України Бевзою О.В. 12.07.2017 року прийнято постанову, якою постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 року в справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 залишено без змін, а скаргу ОСОБА_1 без задоволення.

Відповідно до ст.71 КАС України кожна сторона повинна доводити ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків , встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Зі змісту постанови в справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України, вбачається, що підставою для цього стали її дії як агента з митного оформлення, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів шляхом заявлення в митній декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року невірного коду УКТ ЗЕД (графа 33 МД) товару № 6 - ДРУ1-240РС.049, перевідник верхній - 1 шт., призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони.

Підставою для складання відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення та притягнення до адміністративної відповідальності згідно з постановою в справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року стали висновки, відображені в Акті ГУ ДФС у Полтавській області № 13/16-31-14-09-08/35407646 від 13.12.2016 року.

Так, висновок про наявність виявленого порушення - невірної класифікації товару "перевідник верхній ДРУ1-240РС.049, призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" в МД № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року за кодом УКТ ЗЕД обґрунтовано тим, що згідно офіційного сайту виробника та листа ООО "Фирма "Радиус-Сервис" на Полтавську митницю та згідно акту експертизи № М-1879 від 20.03.2014 року для оформлення сертифікату проходження СТ-1: перевідник верхній ДРУ1-240РС.049 є невід'ємною частиною гвинтового забійного двигуна типорозміру 240мм та призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони. Відповідно до експортної декларації ООО "Фирма "Радиус-Сервис" № 10411080/280314/0004160 від 28.03.2014 року перевідник верхній ДРУ1-240РС.049 класифіковано у товарній підпозиції як запасні частини до гвинтового забійного гідравлічного двигуна.

Вказані документи були отримані ревізором-інспектором від ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн".

Разом з тим, встановлені в ході судового розгляду справи обставини дають підстави стверджувати про те, що ані експортної декларації на товар, ані роздруківок з описом товару за підписом головного конструктора ООО "Фирма "Радиус-Сервис" (а.с. 126-137), які досліджувались працівниками Головного управління ДФС у Полтавській області при проведенні документальної планової виїзної перевірки ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" та відомості в яких дали підстави для визначення коду товару "перевідник верхній ДРУ1-240РС.049", у агента з митного оформленні ОСОБА_1 при оформленні митної декларації 14.04.2014 року не було. Жодних доказів того, що на офіційному сайті ООО "Фирма "Радиус-Сервис" наявна детальна та доступна інформація про цей товар, які містить інформацію, що дає підстави для класифікації товару у товарній підпозиції , відповідачем суду не надано.

Як пояснила позивач, при декларуванні даного товару вона виходила з того, що він є частиною бурової установки, у зв'язку з чим в графі 33 МД № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року визначила код товару за УКТЗЕД , її дії узгоджуються з правилом № 3 Інтерпретації УКТЗЕД, позаяк в товаросупровідних документах, наданих їй для оформлення митної декларації, відомості щодо типу двигуна були відсутні.

14.04.2014 року декларантом ОСОБА_1 до Полтавської митниці ДФС для митного оформлення подана митна декларація № 806020002/2014/003915, вона здійснила декларування товару, який надійшов на адресу ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн", в графі 31 зазначила опис товару: "Частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" (товар № 6), а в графі 33 код товару за УКТЗЕД , встановлена ставка ввізного мита пільгова/повна 0 %.

Відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (Правило № 3) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Той факт, що вказаний товар використовується як частина бурової установки, фактично не оспорювався представниками відповідача. Разом з тим, вони наполягали, що він є перш за все частиною гвинтового забійного двигуна, у зв'язку з чим має бути віднесений до товарної підкатегорії згідно УКТЗЕД.

При цьому, з наявних у справі доказів вбачається, що перевідник верхній ДРУ1-240РС.049 призначений та використовується виключно для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони.

При цьому, на переконання суду, зазначений декларантом ОСОБА_1 код товару "Частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" (товар № 6) у графі № 33 МД № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року узгоджується з відомостями, що містяться у товаросупровідних документах до нього, які були в її розпорядженні на момент митного оформлення та не давали можливості визначити тип двигуна та віднести його до певної товарної категорії, тоді як об'єктивно містили відомості, що цей перехідник призначених для з'єднання двигуна з буровою установкою, відтак, давали підстави вважати його частиною бурильної машини.

Про обґрунтованість таких висновків свідчить зміст листа начальника УАМП Полтавської митниці ДФС № 353/16-70-19 від 03.03.2017 року (а.с. 138), відповідно до якого по МД № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року товар № 6 "Частини бурильних машин: - ДРУ1-240РС.049 Перехідник верхній - 1 шт. Призначений для приєднання двигуна до елементів низу бурової колони" задекларований за кодом згідно з УКТЗЕД як частина, призначена виключно або переважно для бурильних або прохідницьких машин товарної підпозиції 843041 або 843049, ставка ввізного мита 0 %. Згідно з наданою технічною документацією перехідник верхній ДРУ1-240 являється невід'ємною частиною гвинтового двигуна. В примітках до Розділу XVI зазначено, що загалом частини, придатні для використання переважно в конкретних машинах чи апаратах (включаючи машини чи апарати товарної позиції8479 або 8543) або в групах машин чи апаратів тієї самої товарної позиції, включаються до тієї самої товарної позиції, що і машини чи апарати, крім випадків, зазначених в пункті 1 вище. Таким чином товар перехідник верхній ДРУ1-240 не являється частиною бурильної або прохідницької машини в розумінні УКТЗЕД, а відноситься до частин гвинтового забійного двигуна. У зв'язку з відсутністю в комплекті документів інформації щодо принципу дії двигуна та його характеристик, однозначно визначити код товару не уявляється можливим.

Інших порушень, допущених позивачем при оформленні вищезазначеної митної декларації, крім невірного визначення коду товару, в тому числі при заповненні п. 31, яка містить опис товару, під час проведення перевірки Головним управлінням ДФС у Полтавській області ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" відповідно до акту № 13/16-31-14-09-08/3507646 від 13.12.2016 року та в ході опрацювання вказаного акту працівниками Полтавської митниці ДФС, не виявлено.

Як вбачається з диспозиції норми статті 485 МК України, вона передбачає відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги.

Встановлені під час судового розгляду справи обставини та досліджені докази свідчать про те, що позивачем ОСОБА_1 як митним агентом в митній декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року зазначено правдиві відомості щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), щодо ваги або кількості товару, країни походження, відправника та/або одержувача товару, а також правдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, які узгоджуються з товаросупровідними документами. Код товару визначений нею за наявними у її розпорядженні товаросупровідними документами, його правильність перевірено та підтверджено митним органом з урахуванням зазначених обставин.

Аналізуючи зміст норми ст. 485 МК України, можна дійти висновку, що склад даного правопорушення утворюють дії, зокрема, щодо надання декларантом неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Сам по собі факт невірного визначення коду товару за УКТЗЕД у митній декларації, за умови подання декларантом правдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, не утворює склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявления за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

За змістом положень ч. 8 ст. 257 МК України митне оформлення товарів здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених МК України для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, зокрема, такі відомості у вигляді кодів: відомості про товари; найменування; звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з п.п. 1, 2 розділу III "Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України", затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 року, визначено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

В ч. 1-4 ст. 69 МК України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

За змістом положень п. 3 Розділу І "Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України", класифікація товару - це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України", з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; класифікаційна робота - сукупність заходів, що здійснюються посадовими особами митних органів для забезпечення правильності класифікації товарів; контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

В п. 4, 5 Розділу ІІІ вищезазначеного Порядку встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 МК України; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 МКУ.

За змістом п. п. 5, 6 Порядку, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні (у тому числі у разі складання протоколу про порушення митних правил) та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення про визначення коду товару.

Отже, помилка декларанта при класифікації ними товару за УКТ ЗЕД (з огляду на положення ч. 2 ст. 69 МК України) мала бути виявлена саме під час митного оформлення контролюючим органом, який згідно з метою митного оформлення, визначеною статтею 246 МК України, забезпечує дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Приймаючи митну декларацію № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року, орган доходів і зборів повинен був перевірити правильність заявленого коду товару та у разі виявлення неправильності цього коду відповідно до частини третьої статті 69 Митного кодексу України зобов'язати позивача надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявленого коду товару, поданого до митного оформлення, а також зразки товару та/або техніко-технологічну документацію на нього, або ж згідно з частиною четвертою статті 69 Митного кодексу України самостійно класифікувати товар.

Завершення митного оформлення товару засвідчується органом доходів і зборів (митним органом) шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії і свідчить про виконання декларантом або особою, уповноваженою на декларування всіх митних формальностей, визначених МК України відповідно до заявленого митного режиму.

Тому наявність складу правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, у діях декларанта або особи, уповноваженою на декларування, буде виключно у разі, якщо товар було класифіковано на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації, що безпосередньо і суттєво вплинуло на класифікацію товару за УКТ ЗЕД. Сама ж невірна класифікація товару декларантом не створює склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Проставлені Полтавською митницею ДФС 14.04.2014 року на митній декларації № 806020002/2014/003915 за допомогою інформаційних технологій відповідні відмітки про завершення митного оформлення цієї декларації свідчать про виконання ОСОБА_1 всіх митних формальностей, визначених МК України, відповідно до заявленого митного режиму та завершення контролюючим органом (митним органом) контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Враховуючи вищевикладене, невірна класифікація товару за УКТ ЗЕД, якщо вона і мала місце, відбулася саме внаслідок неналежного виконання посадовими особами митниці своїх безпосередніх обов'язків з контролю правильності класифікації товарів під час митного оформлення, бо за результатами перевірки правильності класифікації товару на підставі задекларованих відомостей та наданих документів такі посадові особи у разі незгоди з визначеним позивачем кодом товару зобов'язані були винести своє Рішення про визначення коду товару, у відповідності з вимогами в п. 6 розділу III Порядку.

Аналіз диспозиції норми ст. 485 МК України дає підстави стверджувати про те, що законодавцем відповідальність для заявника (декларанта) встановлена не за неправильне визначення декларантом певного коду товару за УКТ ЗЕД (у разі наявності якої митниця самостійно приймає рішення про визначення коду товару), а за заявления в митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, тобто недостовірних даних (інформації) стосовно товару, які враховуються при його класифікації віднесення до тієї чи іншої позиції за УКТ ЗЕД.

Як зазначив в судовому засіданні представник відповідача Полтавської митниці ДФС, ОСОБА_1 постановою від 08.06.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 притягнута до відповідальності за зазначення у графі № 33 митної декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року невірного коду УКТЗЕД товару, тобто дій, які відповідно до статті 485 МК України визначені як "інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів".

При цьому, з пояснень представників відповідачів Полтавської митниці ДФС та ДФС України в судовому засіданні, як і з інших письмових доказів, наявних у справі, достовірно встановлено, що відповідачі вважають, що правопорушення, за яке ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності на підставі постанови Полтавської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року, вчинене нею з необережності внаслідок неналежного виконання нею обов'язків декларанта, визначених в ст. 266 МК України.

Разом з тим, відповідно до норми ст. 485 МК України для кваліфікації дій особи за вказаною статтею необхідна наявності наявність спеціальної протиправної мети - неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру або ухилення від сплати митних платежів, що об'єктивно свідчить про те, що вказане правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, а тому лише зазначення невірного коду товару в декларації не може бути доказом того, що дії особи були направлені на умисну несплату митних платежів у формі прямого умислу.

Судом достовірно встановлено, що позивач не вносила у митну декларацію недостовірні відомості про товар, які необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, та не надавала митниці документи, що містять недостовірні відомості, з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, невірний код УКТЗЕД товару зазначений нею помилково і доказів того, що вказані дії були спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, розмір яких, донарахований митним органом, є незначним та сплачений отримувачем товару ТОВ "Сміт Сервісез Юкрейн" одразу ж після виявлення ГУ ДФС у Полтавській області порушення у грудні 2016 року, судом не здобуто.

Крім того, позивач ОСОБА_1 дізнавшись про результати перевірки та виявлення порушень, нібито допущених нею як декларантом при оформленні митної декларації № 806020002/2014/003915 від 14.04.2014 року, 18.06.2017 року звернулася до митного посту "Лтава" з заявою № 01 про надання дозволу на внесення змін та створення аркушу корегування до МД № 806020002/2014/003915.

За результатами опрацювання вказаної заяви листом № 946/16-70-62 від 31.05.2017 року агенту з митного оформлення ТОВ "КФ "Лаврік" ОСОБА_1 відмовлено у створенні аркушу коригування.

Як встановлено в ч. 1 ст. 345 МК України, документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

В ч. 6, 7 ст. 345 МК України визначено, що результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов'язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України. У разі виявлення органом доходів і зборів під час проведення перевірки ознак порушень митних правил або контрабанди посадові особи органу доходів і зборів вживають передбачених законом заходів.

За змістом положень ч. 10 ст. 269 МК України у разі виявлення порушень митних правил щодо задекларованих у митній декларації товарів, транспортних засобів комерційного призначення внесення змін, відкликання та визнання недійсною цієї декларації до закінчення провадження у відповідних справах забороняються. Не порушується провадження у справах про порушення митних правил у випадках, якщо декларант або уповноважена ним особа самостійно звернулися до органу доходів і зборів з проханням про внесення змін до митної декларації відповідно до частин другої - четвертої цієї статті.

Крім того, в ч. 2 ст. 269 МК України встановлено, що внесення змін до митної декларації, прийнятої органом доходів і зборів, допускається до моменту завершення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до заявленого митного режиму, а також протягом трьох років з дня завершення їх митного оформлення. Зміни повинні стосуватися лише товарів, транспортних засобів комерційного призначення, зазначених у митній декларації.

Встановлені судом обставини справи та наявні у справі письмові докази свідчать про те, що порушення, допущене ОСОБА_1 як агентом з митного оформлення у МД № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року, у зв'язку з яким Полтавською митницею ДФС здійснювалось провадження у справі про порушення митних правил та у зв'язку з яким нею до митного посту подавалась заява про внесення змін до митної декларації, виявлено в процесі перевірки, яка проводилась ревізорами Головного управління ДФС у Полтавській області та зафіксована в акті № 13/16-31-14-09-08/35407646 від 13.12.2016 року.

Відповідно до положень ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв'язку з оскарженням.

В ч. 1 ст. 508 МК України визначено, що у справі про порушення митних правил процесуальні дії проводяться з метою отримання доказів, необхідних для правильного вирішення цієї справи.

Листом Полтавської митниці № 430/10/16-70-20 від 17.05.2017 року, адресованим агенту з митного оформлення ТОВ "КФ "Лаврік" ОСОБА_1, було повідомлено про проведення перевірки обставин декларування товару № 6 за МД № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року, вона була запрошена до митного органу для надання відповідних пояснень.

Відповідно, ОСОБА_1 ще до звернення з заявою про внесення змін до митної декларації була достовірно обізнана про проведення Полтавською митницею перевірки правильності заповнення МД № 806020000/2014/003915 від 14.04.2014 року.

Враховуючи викладене, а також виходячи з положень ч. 2 ст. 269 МК України, суд приходить до висновку про безпідставність доводів позивача щодо порушення вимог ч. 10 ст. 269 МК України при провадженні у справі про порушення митних правил відносно неї.

Декларування товару здійснено ОСОБА_1 на підставі наявних в її розпорядженні товаросупровідних документів на цей товар у повній відповідності з наявними у цих документах даними про товар. Жодних невідповідностей, неповноти або недостовірності інформації стосовно опису та характеристик цього товару, необхідних для його класифікації за УКТ ЗЕД, податковим органом не виявлено, що свідчить про відсутність мотиву у позивача для неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру на користь ТОВ "Сміт Сервісез Юкренн".

Встановлені судом обставини справи свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбаченого ст.485 МК України.

Оцінюючи твердження позивача про винесення постанови Полтавською митницею ДФС неправомочною особою, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 523 МК України від імені митниці справи про порушення митних правил розглядаються керівниками цих митниць або їх засутпниками, а від імені центрального органу виконавчої влади, що забезпечує фомування та реалізує державну податкову і митну політику, - посадовими особами, уповноваженими на це відповідно до посадових інструкцій, або іншими особами, уповноваженими на це керівником центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

28.03.2016 року Головою Державної фіскальної служби України затверджено Перелік змін № 2 до організаційної структури полтавьскої митниці ДФС, відповідно до якої введено посаду заступника начальника митниці - начальника відділу боротьби з митними правопорушеннями.

Кримський А.О. призначений на посаду заступника начальника митниці - начальника відділу боротьби з митними правопорушеннями з 13.05.2016 року відповідно до наказу ДФС від 13.05.2016 року № 1946-о.

12.10.2016 року Головою ДФС України затверджено Перелік змін № 4 до організаційної структури Полтавської митниці ДФС, відповідно до якої введено посаду заступника начальника Полтавської митниці ДФС - начальника відділу протидії митним правопорушенням.

28.12.2016 року Головою ДФС України затверджено організаційну структуру Полтавської митниці ДФС на 2017 рік, відповідно до якої залишились посада заступника начальника Полтавської митниці ДФС - начальника відділу боротьби правопорушенням.

При цьому, Кримського А.О. переведено на посаду заступника Полтавської митниці ДФС - начальника відділу протидії митним правопорушенням наказом від 14.06.2017 року № 1369 з 26.06.2017 року.

До вищезазначеної дати Кримський О.А. обіймав посаду заступника начальника Полтавської митниці ДФС - начальник відділу боротьби з митними правопорушеннями, відповідно, мав повноваження здійснювати розгляд справ про порушення митних правил, в тому числі справи № 0067/80600/17 відносно ОСОБА_1

В ч. 1 ст. 494 МК України встановлено, що ро кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За змістом ч.ч. 3-5, 7-8 ст. 494 МК України протокол підписується посадовою особою, яка його склала. Якщо при складенні протоколу була присутня особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, протокол підписується і цією особою, а за наявності свідків - і свідками. Якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, відмовляється підписати протокол, до протоколу вноситься відповідний запис. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, має право дати пояснення та висловити зауваження щодо змісту протоколу, а також письмово викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу. Власноручно викладені цією особою пояснення додаються до протоколу, про що до протоколу вноситься відповідний запис із зазначенням кількості аркушів, на яких подано такі пояснення. У разі складення протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, роз'яснюються її права, передбачені статтею 498 цього Кодексу, та повідомляється про можливість припинення провадження у справі про порушення митних правил шляхом компромісу, про що до протоколу вноситься відмітка, яка підписується цією особою. Протокол складається у двох примірниках, один з яких вручається під розписку особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, одержати примірник протоколу до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка склала протокол, та свідками, якщо вони є, після чого зазначений примірник протягом трьох робочих днів надсилається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, за повідомленою нею або наявною в митниці адресою (місце проживання або фактичного перебування). Протокол вважається врученим навіть у разі, якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не перебувала за повідомленою нею адресою або місце проживання чи фактичного перебування, назване нею, є недостовірним.

Як встановлено в ст. 498 МК України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Згідно положень ст. 526 МК України справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Разом з тим, наявні у справі докази та встановлені судом обставини, на переконання суду, безперечно доводять той факт, що при притягненні ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил митним органом були допущені порушення норм ст. ст. 494, 498 МК України.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є працівником ТОВ "КФ "Лаврік", проте в період з 20.05.2017 року по 16.06.2017 року перебувала у відпустці, а відповідно до пояснень позивача - з 01.06.2017 року по 08.06.2017 року включно знаходилась за межами України.

Протокол про порушення митних правил № 0067/80600/17 за ознаками правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України відносно ОСОБА_1 складений 23.05.2017 року, у її відсутність.

Жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 була повідомлена Полтавською митницею ДФС про необхідність явки 23.05.2017 року для складання протоколу та надання пояснень у зв'язку з правопорушенням, доказів роз'яснення їй прав, передбачених ст. 498 МК України, відповідачем суду не надано.

23.05.2017 року на електронну адресу ТОВ "КФ "Лаврік", працівником якого є ОСОБА_1, надійшов лист Полтавської митниці № 470/10/16-70-20 від 22.05.2017 року, адресований ОСОБА_1, з пропозицією з'явитись до Полтавської митниці 23.05.2017 року об 11-00 год. для проведення процесуального оформлення протоколів про порушення митних правил. Аналогічне повідомлення направлене на адресу проживання ОСОБА_1

ТОВ "КФ "Лаврік" негайно листом від 23.05.2017 року повідомило Полтавську митницю ДФС про відсутність ОСОБА_1 на роботі у зв'язку з відпусткою з 230.05.2017 року та відсутність можливості зв'язатись з нею в телефонному режимі та, відповідно, неможливість з об'єктивних причин повідомити їй про необхідність явки до митного органу для складання протоколу, рекомендувавши направляти запрошення за місцем її проживання.

Незважаючи на наявну інформацію від роботодавця про неможливість повідомити ОСОБА_1 про необхідність явки до митного органу та відсутність доказів отримання нею повідомлення направленого за місцем проживання, уповноваженою особою Полтавської митниці 23.05.2017 року складено відносно неї протокол про порушення митних правил № 0067/80600/17.

Повідомлення про складання протоколу про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 23.05.2017 року разом з копією протоколу, а також повідомлення про призначення розгляду справи на 10-00 год. 08.06.2017 року і повістка про явку в Полтавську митницю ДФС для опитування в цей же день були направлені за місцем роботи ОСОБА_1 - до ТОВ "КФ "Лаврік", а також за місцем проживання ОСОБА_1

Отримавши повідомлення від митного органу працівник ТОВ "КФ "Лаврік" 08.06.2017 року о 09-35 год. направила на електронну адресу Полтавської митниці ДФС лист з повідомленням про те, що ОСОБА_1 відсутня на роботі, оскільки перебуває у відпустці приблизно до 18.06.2017 року.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 отримала усі вищезазначені документи 10.06.2017 року, одночасно нею було отримано як протокол про порушення митних правил, так і усі повідомлення від митного органу та копію постанови у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року.

Незважаючи на відсутність достовірних даних про повідомлення ОСОБА_1 про складання протоколу про порушення митних правил, про отримання нею копії вказаного документу, як і даних про ознайомлення її з правами, наданими чинним законодавством як особі, що притягується до адміністративної відповідальності, незабезпечення можливості надати пояснення з приводу обставин справи та скористатись правовою допомогою, відсутність даних про своєчасне сповіщення ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи про порушення митних правил та заяви про можливість проведення розгляду справи без її участі, натомість наявність достовірних даних про перебування її у відпустці, 08.06.2017 року Полтавською митницею ДФС розглянуто справу відносно неї та винесено постанову у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року, якою визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6430 грн. 71 коп.

Вищенаведене свідчить про грубе порушення при притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності вимог ст. ст. 494, 498, 509, 526 МК України, істотне обмеження прав, гарантованих чинним законодавством, в тому числі права на захист, що є неприпустимим та, на переконання суду, є підставою для визнання незаконним прийнятого рішення про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення.

На вказані вище порушення чинного законодавства та прав особи, що притягується до відповідальності ОСОБА_1 не звернув увагу під час розгляду її скарги на постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 року і уповноважений представник ДФС України.

Виходячи з вищенаведеного, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, того факту, що зазначення позивачем невірного коду товару в митній декларації, на переконання суду, не може бути доказом того, що її дії були направлені на умисну недоплату податків і зборів та доказом вини у формі прямого умислу, тобто недоведеність того, що позивач мала умисел на ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, і те, що відповідачем не доведено правомірності та обґрунтованості висновків, зроблених в оскаржуваних постановах в справі про порушення митних правил, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивач заявила неправдиві відомості щодо звичайного торговельного опису товару з метою ухилення від сплати митних платежів та в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, з огляду на наявність істотних порушень чинного законодавства при притягненні ОСОБА_1 до відповідальності за порушення митних правил та обмеження у реалізації прав, гарантованих чинним законодавством, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність підстав для задоволення позову - визнання протиправними та скасування постанови Полтавської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року та постанови Державної фіскальної служби України від 12.07.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17, постановленої по результатам розгляду скарги ОСОБА_1 на постанову Полтавської митниці ДФС від 08.06.2017 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 6-12, 159-161 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Полтавської митниці ДФС у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6430 грн. 71 коп.

Визнати протиправною та скасувати постанову Державної фіскальної служби України від 12.07.2017 року у справі про порушення митних правил № 0067/80600/17, винесену по результатам розгляду скарги ОСОБА_1 на постанову Полтавської митниці ДФС № 0067/80600/17 від 08.06.2017 року.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Ленінський районний суд м. Полтави шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Є. В. Парахіна