Справа № 820/2513/17
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2017-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

09 жовтня 2017 р. № 820/2513/17

Харківський окружний адміністративний суд

в складі: головуючого - судді Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Ділбаряна А.О.,

за участю представників: позивача - Ткаченко С.В., відповідача - Кобилінської О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові справу за адміністративним позовом Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Ізюмське комунальне підприємство теплових мереж, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Харківській області, в якому просить суд скасувати податкове повідомлення-рішення № від 19.05.2017 Ізюмської ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області в частині нарахованого штрафу в сумі 13821,09грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що висновки акту перевірки, на підставі яких винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є необґрунтованими та помилковими, оскільки податковим органом не надано оцінки виконання позивачем вимог Указу Президента України від 10.09.2014 №715 "Про державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" та Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014р. №217 із змінами, внесеними Постановою КМУ від 18.12.2015р. №1086 "Про затвердження Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов'язки".

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшли письмові заперечення, в яких представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що під час спірних правовідносин відповідач діяв у спосіб та на підставах, визначених чинним законодавством.

Представник позивача - Ізюмського комунального підприємства теплових мереж Ткаченко С.В. - в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та письмових поясненнях.

Представник відповідача - Головного управління ДФС у Харківській області Кобилінська О.К. - в судовому засіданні просила відмовити в задоволені позовних вимог, посилаючись на обставини, викладені в запереченнях.

Суд, заслухавши пояснення представники сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

Ізюмське комунальне підприємство теплових мереж зареєстровано виконавчим комітетом Ізюмської міської ради Харківської області як юридична особа, перебуває на обліку в Ізюмській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області з 25.06.2003 як платник податків, є платником податку на додану вартість.

Згідно зі Статутом Ізюмське КПТМ є комунальним унітарним підприємством, яке здійснює діяльність в сфері задоволення потреб населення та інших категорій споживачів в забезпеченні тепловою енергією, гарячою водою (а.с.9-44).

Судом встановлено, що ГУ ДФС у Харківській області проведена камеральна перевірка позивача з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами камеральної перевірки складений акт від 25.04.2017 №3150/20-40-12-01-22/32284148 (а.с.48-50), у висновках якого визначено, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено абз.11 п. 201.10 ст.201 Податкового кодексу України.

За результатами висновків, викладених в акті перевірки, ГУ ДФС у Харківській області винесено податкове повідомлення - рішення № від 19.05.2017, яким податковим органом:

- за затримку реєстрації ПН на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ в розмірі 1285,26 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 10 % у сумі 128,52 грн,

- за затримку реєстрації ПН від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ в розмірі 58333,33 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 20 % в сумі 11666,67 грн,

- за затримку реєстрації ПН від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ в розмірі 5457,59 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 30 % у сумі 1637,28 грн,

- за затримку реєстрації ПН від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ в розмірі 971,54 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 40 % в сумі 388,62 грн (а.с. 51)

Перевіряючи обґрунтованість висновків ГУ ДФС у Харківській області, викладених в акті перевірки від 25.04.2017 №3150/20-40-12-01-22/32284148, суд встановив наступне.

У періоді з 15 червня 2016 року по 28 жовтня 2016 року Ізюмським КПТМ виписано податкові накладні, перелік яких зазначений на стор. 2 Акту перевірки, копії яких долучені до матеріалів справи. Зазначені податкові накладні на суму ПДВ в розмірі 66047,72 грн зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних 15.11.2016, що підтверджується наданими до матеріалів справи квитанціями №1 про їх реєстрацію.

Як вбачається з акту камеральної перевірки, податковим органом встановлено у таблиці1 порушення терміну реєстрації ПН на строк від 3 до 138 календарних днів.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, платник податку зобов'язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).

Згідно з п. 200-1.1 ст. 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:

суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних;

суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України;

суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

На підставі п. 200-1.2 статті 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Суд зазначає, що з 01.02.2015 реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування (п. 11 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України).

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання (абзац 11 п. 201.1 ст. 201 Кодексу).

Щодо підстав несвоєчасної реєстрації податкових накладних, зазначених в таблиці1 акту камеральної перевірки, судом встановлено наступне.

В ході судового розгляду справи встановлено, що в періоді існування спірних правовідносин з червня по листопад 2016р. на позивача як постачальника тепла розповсюджувалася дія положень Закону України "Про теплопостачання" від 02.06.2005№2633, Указу Президента України від 10.09.2014 №715/2014 "Про затвердження Положення про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", а також Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014 №217 "Про затвердження Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов'язки".

Відповідно статті 19-1 Закону України №2633 від 02.06.2005 "Про теплопостачання" оплата теплової енергії, для виробництва якої повністю або частково постачається природний газ гарантованим постачальником, здійснюється споживачами теплової енергії та теплопостачальними організаціями, які купують теплову енергію для її подальшого постачання споживачам, шляхом перерахування коштів на рахунки із спеціальним режимом використання, які відкривають теплопостачальні та теплогенеруючі організації для зарахування коштів, у тому числі від теплопостачальних організацій, які отримують теплову енергію для її подальшого постачання споживачам, в уповноваженому банку. Оплата теплової енергії шляхом перерахування коштів на інші рахунки забороняється.

Згідно Указу Президента України від 10.09.2014 №715 "Про затвердження Положення про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президентові України і підзвітним Верховній Раді України. НКРЕКП є органом державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг.

Основними завданнями НКРЕКП є: державне регулювання діяльності суб'єктів природних монополій та суб'єктів господарювання, що провадять діяльність на суміжних ринках, у сферах електроенергетики, теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення, на ринках природного газу, нафтового (попутного) газу, газу (метану) вугільних родовищ та газу сланцевих товщ (далі - природний газ), нафти та нафтопродуктів, а також перероблення та захоронення побутових відходів.

Відповідно до пункту 6 Положення, затвердженого Указом Президента України від 10.09.2014 №715 НКРЕКП бере участь у регулюванні платіжно-розрахункових операцій у сферах електроенергетики, теплопостачання, централізованого водопостачання і водовідведення, перероблення та захоронення побутових відходів, на ринку природного газу відповідно до законодавства;

Відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання" Кабінет Міністрів України Постановою від 18.06.2014 №217 затвердив Порядок розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов'язки, який визначає механізм розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов'язки. Також вказаним Порядком визначено уповноважений банк, який обслуговує поточні рахунки із спеціальним режимом використання, що відкриті відповідно до цієї постанови, - Публічне акціонерне товариство "Державний ощадний банк України".

Також, пунктом 3 Порядку №217 від 18.06.14 встановлено, що теплопостачальні організації, що здійснюють продаж теплової енергії та/або надання комунальних послуг з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води, для виробництва яких повністю або частково використовується природний газ, куплений у постачальника природного газу із спеціальними обов'язками такими теплопостачальними організаціями або теплогенеруючими організаціями, в яких теплопостачальні організації купують теплову енергію, та їх структурні підрозділи відкривають у місячний строк з дня набрання чинності постановою, якою затверджено цей Порядок, в уповноваженому банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання для зарахування коштів, що надходять за спожиту теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води за категоріями споживачів "населення", "релігійні організації", "бюджетні установи", "інші споживачі" (далі - спеціальні рахунки, відкриті теплопостачальними організаціями).

Пунктом 9 Порядку №217 від 18.06.14 встановлено, що уповноважений банк здійснює перерахування коштів, що надходять на спеціальні рахунки, відкриті теплопостачальними і теплогенеруючими організаціями, згідно з реєстром нормативів перерахування коштів, що надходять як плата за теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій за вироблену теплогенеруючими організаціями теплову енергію (далі - реєстр нормативів), що затверджується Комісією(НКРЕКП).

Так, на виконання вищевказаного Порядку від 18.06.2014 №217, між Ізюмським КПТМ та КТПП АТ "Ощадбанк", було укладено договір банківського рахунку від 29.07.2014 №135483.3 із змінами, внесеними додатковими договорами (а.с.53-60). Пунктом 1.1 вказаного договору визначено, що за цим Договором, відповідно до законодавства України, в т.ч. Закону України "Про теплопостачання", Постанови, нормативно-правових актів Національного банку України, Банк відкриває Клієнту, Ізюмському КПТМ, поточні рахунки із спеціальним режимом використання на балансовому рахунку 2603 «Розподільчі рахунки суб'єктів господарювання».

Також судом встановлено, що відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014 №217 Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - НКРЕКП на кожен місяць з червня по листопад 2016 року затверджені реєстри нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання теплопостачальних і теплоенергуючих організацій як плата за теплову енергію та/або надані послуги з централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій як плата за теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення і централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій за вироблену тепло генеруючими організаціями теплову енергію (а.с. 61-72), а саме:

- Постановою НКРЕКП №868 від 31.05.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на червень 2016 року (бюджетні установи-21,81%, інші споживачі-21,53%);

- Постановою НКРЕКП №1195 від 30.06.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на липень 2016 (бюджетні установи-21,72%, інші споживачі-21,69%);

- Постановою НКРЕКП №1337 від 29.07.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на серпень 2016 р. (бюджетні установи-21,72%, інші споживачі-22,18%);

- Постановою НКРЕКП №1488 від 30.08.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на вересень 2016р. (бюджетні установи-21,72%, інші споживачі-22,21%);

- Постановою НКРЕКП №1763 від 29.09.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на жовтень 2016 року (бюджетні установи-20,73%, інші споживачі-20,62%);

- Постановою НКРЕКП №1892 від 27.10.2016 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на листопад 2016 (бюджетні установи-20,73%, інші споживачі-20,86%).

Таким чином, суми податкових зобов'язань з ПДВ по операціям з надання позивачем комунальних послуг споживачам поповнювали його електронний рахунок для розрахунку реєстраційного ліміту з урахуванням механізму розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, визначеного Постановою КМУ від 18.06.2014 №217, а не в загальному порядку.

Отже, застосування вищезазначеного механізму розподілу грошових коштів, які надходять на рахунки із спецрежимом використання, впливає на порядок поповнення з поточного рахунку Позивача-платника податку рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ для розрахунку реєстраційного ліміту для своєчасного реєстрування ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, визначеною статтею 203-1.3 Податкового Кодексу.

На підтвердження обмеження ліміту для своєчасної реєстрації ПН в Єдиному реєстрі по причині застосування вищезазначеного механізму розподілу коштів та обмежень для поповнення електронного рахунку позивачем до матеріалів справи надано витяги з системи електронного адміністрування ПДВ у яких зазначено, що на момент складання податкових накладних сума ліміту на рахунку ПДВ була від'ємною, і тільки 15.11.2016 у позивача сума ліміту на рахунку ПДВ стала позитивною 157260,22 грн.

Отже, Ізюмське КПТМ на час спірних відносин, відповідно до вимог чинного законодавства, зобов'язане було водночас виконувати вимоги, встановлені як податковим законодавством, так і Законом України "Про теплопостачання", Указом Президента України №715 та Постановою Кабінету Міністрів України №217 від 18.06.2014.

Також, як пояснила представник позивача в судовому засіданні, оплата за послуги Ізюмського КПТМ частково здійснюється за рахунок бюджетних коштів місцевого, державного бюджету (субсидії, пільги) та за кошти бюджетних організацій.

Відповідно до п.187.7 ст.187 ПК України, датою виникнення податкових зобов'язань у разі постачання товарів/послуг з оплатою на рахунок бюджетних коштів є дата зарахування таких коштів на банківський рахунок платника податку або дата отримання відповідної компенсації у будь-якій іншій формі, включаючи зменшення заборгованості такого платника податку за його зобов'язаннями перед бюджетом.

Як вбачається з розрахунку штрафних санкцій до акту перевірки, а також наданих податкових накладних, щодо яких встановлено порушення граничного терміну їх реєстрації позивачем, були виписані податкові накладні бюджетним установам і організаціям за датою обліку фактичного надання тепла, а зареєстровано в ЄРПН за датою отримання коштів з бюджету, а саме: Відділу освіти Ізюмської міської ради, код 2146245, Ізюмському комунальному виробничому водопровідно-каналізаційному підприємству, код 24673063, Національному технічному університету "ХПІ", код 2071180.

При цьому суд зазначає, що Податковим кодексом України не передбачено особливостей порядку розрахунку ліміту для реєстрації податкових накладних як у зв'язку з застосуванням касового методу, так і з урахуванням механізму розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов'язки та з урахуванням .

З огляду на викладене, на порядок поповнення електронного рахунку позивача в системі електронного адміністрування ПДВ та розрахунок ліміту для реєстрації податкових накладних з урахуванням статусу позивача як постачальника тепла, мають вплив спеціальні нормативні приписи щодо порядку розподілу коштів, які отримуються такими підприємствами, та які не враховані положеннями Податкового кодексу України.

Таким чином, під час камеральної перевірки платника податку з питання порушення термінів реєстрації податкових накладних контролюючим органом не надано оцінку механізму розподілу грошових коштів Ізюмського КПТМ, як теплопостачальної організації, відповідно до вимог чинного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що діяльність комунального підприємства в сфері теплоенергетики підлягає державному регулюванню, державою передбачено спеціальний (особливий) порядок розподілу грошових коштів, що надходять на рахунки Ізюмського КПТМ, тому підприємство не може самостійно визначати розмір грошових коштів, що залишаються у його розпорядженні, отже має можливість поповнювати електронний рахунок з ПДВ лише у межах наявного залишеного йому ліміту, який заздалегідь, до його затвердження, не відомий підприємству.

Підпунктом 4.1.4 п.4.1 ст.4 ПК України встановлена презумпція правомірності рішень платника податку у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, внаслідок чого рішення приймається на користь платника податків.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень, суди перевіряють, зокрема, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 19.05.2017 прийняте без врахування всіх обставин у справі, отже не є необґрунтованим, через що позовні вимоги про його скасування підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 8-14, 17, 50, 70, 71, 86, 159, 160-163, 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Ізюмського комунального підприємства теплових мереж до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення № від 19.05.2017 ГУ ДФС у Харківській області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови виготовлений 17 жовтня 2017 року.

Суддя Білова О.В.