Справа № 816/1627/16
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2017-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2017 р.Справа № 816/1627/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Жигилія С.П.

Суддів: Дюкарєвої С.В. , Перцової Т.С.

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної компанії "Арія" на постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017р. по справі № 816/1627/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної компанії "Арія"

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області третя особа Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційна компанія "Арія" (далі по тексту - відповідач, ТОВ ВКК "Арія") до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (далі по тексту - відповідач, Департамент ДАБІ у Полтавській області), третя особа: Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Полтавській області (далі по тексту - ГУДСНС у Полтавській області), в якому, з урахуванням заяви про зміну підстав адміністративного позову від 13.12.2016 року, просить суд визнати протиправним та скасувати припис № 191 від 19.08.2016 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017 року по справі №816/1627/16 у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної компанії "Арія" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області про визнання протиправним та скасування припису відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаною постановою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017 року по справі №816/1627/16 та прийняти нове рішення, яким задовольнити адміністративний позов у повному обсязі.

Представник позивача в обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суб'єктом владних повноважень порушено процедуру проведення перевірки, а, відтак, припис № 191 від 19.08.2016 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил вважає протиправним. Стверджує, що позивачем не було допущено порушень пункту 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін з фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками", Робоча документація. Том 3. Архітектурні креслення. Креслення марки АР. 3089.14-01-2014-АР, виконана з дотриманням вимог пункту 4.1.ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність". Таким чином, вважає рішення суду першої інстанції незаконним та таким, що підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Представник відповідача, у надісланому запереченні на апеляційну скаргу, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017 року по справі №816/1627/16 залишити без змін, розгляд справи провести без участі представника відповідача. Стверджує, що підстави, на які посилається позивач, не спростовують обставини, які виявлено під час проведення перевірки. Зазначає, що факт передачі позивачем замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, зафіксовано в акті перевірки. З огляду на викладене, вважає припис від 19.08.2016 року № 191 таким, що видано правомірно, у межах наданих законодавством повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства, а тому не вбачає підстав для скасування останнього.

Третя особа, у надісланому запереченні на апеляційну скаргу, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017 року по справі №816/1627/16 залишити без змін, розгляд справи провести без участі представника третьої особи.

Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Згідно з ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 29.06.2016 року № 411 "Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на ІІІ квартал 2016 року" та направлення ДАБІ у Полтавській області на здійснення планової перевірки від 01.08.2016 року № 552 (а.с. 72-74) головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ДАБІ у Полтавській області Салітрою О.В., головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю органів державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Діденком В.В. 19.08.2016 року проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Товариства з обмеженою відповідальністю "Архімета" на об'єкті "Будівництво комплексу житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом по вул. Ляхова, 10. м. Полтава. Друга черга будівництва".

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.08.2016 року (а.с. 75-78), у якому зафіксовано, зокрема, наступні порушення:

- проектувальником - ТОВ ВКК "Арія" передано замовнику ТОВ "Архімета" для виконання будівельних робіт на об'єкті "Будівництво комплексу житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом по вул. Ляхова, 10 м. Полтава. Друга черга будівництва" проектну документацію розроблену з порушенням вимог будівельних норм державних стандартів і правил, а саме: пункту 4.1 ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність";

- виявлено порушення ДБН В.2.6-33:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги проектування, улаштування та експлуатації", а саме:

- пунктом 5.3.3 передбачено, а в проекті не виконано див. Робоча документація. Том 3. Архітектурні рішення. Креслення марки АР.3089.14-01-2014-АР, фасад (листи2-6), плани поверхів (листи 12-17), кладочні плани, розрізи (листи 22, 23) (Додаток №6) "…конструкції фасадної теплоізоляції з опорядженням штукатуркою або дрібноштучними виробами (клас А) при застосуванні теплової ізоляції груп горючості Г1 згідно з класифікацією ДБН В.1.1-7 та штукатурки із негорючих матеріалів та матеріалів Г1 можуть застосовуватися для багатоповерхових будинків з умовною висотою Н < 26,5 м. При умовній висоті понад Н > 15 м обов'язкове виконання поясів через кожні три поверхи та обрамлення віконних та балконних прорізів тепловою ізоляцією із негорючих матеріалів завширшки не менше двох товщин використаної ізоляції";

- пунктом 5.8 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін з фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками" передбачено «у багатоповерхових будинках до дев'яти поверхів включно із застосуванням при зведенні конструкцій із застосуванням при зведенні конструкцій із фасадною теплоізоляцією класу А пінополістерольних плит груп горючості Г1, Г2 згідно з класифікацією ДБН В.1.1-7 слід передбачати обрамлення віконних і дверних (ворітних) прорізів стін, а також суцільний пояс на рівні третього поверху, що виконані з негорючих теплоізоляційних матеріалів завширшки не менше як дві товщини плити»;

- пунктом 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін з фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками" передбачено, а в проекті не виконано див. Робоча документація. Том 3. Архітектурні рішення. Креслення марки АР.3089.14-01-2014-АР, «теплоізоляція балконних плит виконується по всій поверхні на стельовій частині панелі аналогічно утепленню стін. На підлозі теплоізоляційний шар повинен бути захищений шаром стяжки, здатної протидіяти механічним навантаженням у процесу експлуатації, завтовшки не менше 35 мм».

19.08.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ДАБІ у Полтавській області Салітрою О.В., головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю органів державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Діденком В.В. складено припис № 191 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому вимагалось усунути виявлені порушення вимог будівельних норм державних стандартів і правил у проектній документації, а саме: пункту 4.1 ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", пункту 5.3.3 ДБН В.2.6-33:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги проектування, улаштування та експлуатації", пунктів 5.8, 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін з фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками". Про виконання припису зобов'язано повідомити до 19.09.2016 року (а.с.16-17).

Позивач, не погоджуючись з вказаним приписом, звернувся до суду з даним позовом про визнання протиправним та скасування останнього.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того що, оскільки встановлені Департаментом ДАБІ у Полтавській області порушення знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи, відповідачем правомірно винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 191 від 19.08.2016 року.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з наступних підстав.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року № 3038-VI, Законом України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 року № 687-XIV, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

У відповідності до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі по тексту - Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Аналізуючи висновки контролюючого суб'єкта щодо встановленого в ході перевірки порушення позивачем законодавства у сфері містобудування, колегія суддів зважає на таке.

Згідно з частиною п'ятою статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до статті 31 зазначеного Закону, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з пунктом 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 року № 45, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення.

Статтею 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані, зокрема додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування.

Пунктом 4.1 ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації" встановлено, що проектна документація для будівництва має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Не допускається розроблення проектної документації без інженерних вишукувань, що повинні бути виконані відповідно до ДБН А.2.1-1 на нових земельних ділянках, а при реконструкції та капітальному ремонті об'єктів - без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Відповідно до пункту 4.8 вказаних ДБН, проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Проектна документація, затверджена відповідно до чинного законодавства, не підлягає коригуванню у зв'язку з введенням нових будівельних норм, за винятком випадків, коли це коригування обумовлене ДБН А.2.2-3-2014 7 підвищенням у нових будівельних нормах вимог безпеки, у тому числі щодо забезпечення механічного опору та стійкості (міцності), електро-, вибухо- та пожежобезпечності об'єкта та доступності для маломобільних груп населення, для забезпечення яких повинні бути виконані необхідні будівельні роботи.

У пункті 5.3.3 ДБН В.2.6-33:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги до проектування, улаштування та експлуатації" зазначено, що конструкції фасадної теплоізоляції з опорядженням штукатуркою або дрібноштучними виробами (клас А) при застосуванні теплової ізоляції груп горючості Г1, Г2 згідно з класифікацією ДБН В.1.1-7 та штукатурки або дрібноштучних виробів із негорючих матеріалів та матеріалів Г1 можуть застосовуватися для багатоповерхових будинків з умовною висотою Н ? 26,5 м за винятком дитячих дошкільних закладів, навчальних закладів та лікувальних закладів згідно з ДБН В.2.2-3, ДБН В.2.2-4, ДБН В.2.2-10 та будинків І ступеня вогнестійкості, будинків II та III ступенів вогнестійкості культурно-видовищних закладів, закладів дозвілля. При умовній висоті понад Н > 15 м обов'язкове виконання поясів через кожні три поверхи та обрамлення віконних та балконних прорізів тепловою ізоляцією із негорючих матеріалів завширшки не менше двох товщин використаної ізоляції.

Аналогічна вимога міститься у пункті 5.8 ДСТУ Б.В.2.6-36:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками", а саме: у багатоповерхових будинках до дев'яти поверхів включно із застосуванням при зведенні конструкцій із фасадною теплоізоляцією класу А пінополістирольних плит груп горючості Г1, Г2 згідно з класифікацією ДБН В.1.1-7 слід передбачати обрамлення віконних і дверних (ворітних) прорізів стін, а також суцільні пояси через кожні три поверхи, які виконані з негорючих теплоізоляційних матеріалів завширшки не менше двох товщин плити.

Відповідно до пункту 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками", теплоізоляція балконних плит виконується по всій поверхні на стельовій частині панелі аналогічно утепленню стін. На підлозі теплоізоляційний шар повинен бути захищений шаром стяжки, здатної протидіяти механічним навантаженням у процесі експлуатації, завтовшки не менше 35 мм.

Згідно з пунктами 1, 2 частини дванадцятої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов'язкові до виконання об'єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об'єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Так, судовим розглядом встановлено, що на підставі акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.08.2016 року (а.с. 75-78) головним інспектором будівельного нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду ДАБІ у Полтавській області Діденком В.В. 03.10.2016 року складено постанову № П 36-16-Ю/1016-6.2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення пунктів 4.1, 4.8 ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", абзацу 1 частини першої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" визнано ТОВ ВКК "Арія" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом другим частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 130500 грн. (а.с. 177-179).

ТОВ ВКК "Арія" оскаржено постанову від 03.10.2016 року № П 36-16-Ю/1016-6.2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності до Полтавського окружного адміністративного суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.12.2016 року по справі № 816/1868/16, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 28.02.2017 року, у задоволенні адміністративного позову ТОВ ВКК "Арія" до ДАБІ у Полтавській області, третя особа Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області про скасування постанови про накладення штрафу відмовлено.

Як вбачається зі змісту рішень по справі № 816/1868/16 суди дійшли висновку, що проектну документацію, передану проектувальником - ТОВ ВКК "Арія" замовнику - ТОВ "Архімета" для виконання будівельних робіт на об'єкті: "Будівництво комплексу житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом по вул. Ляхова, 10 м. Полтава. Друга черга будівництва" розроблено з порушеннями вимог вказаних будівельних норм державних стандартів і правил, а саме: пункту 4.1 ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", пункту 5.3.3 ДБН В.2.6-33:2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією. Вимоги проектування, улаштування та експлуатації", пунктів 5.8, 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін із фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками".

У відповідності до положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, постанова або ухвала суду апеляційної чи касаційної інстанції за наслідками перегляду, постанова Верховного Суду України набирають законної сили з моменту проголошення, а якщо їх було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалу від 28.02.2017 року по справі № 816/1868/16 прийнято у відкритому судовому засіданні, а, відтак, постанова Харківського окружного адміністративного суду від 01.12.2016 року набрала законної сили 28.02.2017 року.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

В силу наведеної норми процесуального закону, обставини, встановлені судовим рішенням у вказаній адміністративній справі, що набрало законної сили, має преюдиційне значення при вирішенні спору у цій справі, оскільки, постановляючи таке рішення, судом підтверджено обґрунтованість доводів відповідача щодо невідповідності вимогам будівельних норм державних стандартів і правил, розробленої проектувальником - ТОВ ВКК "Арія" проектної документації на об'єкт "Будівництво комплексу житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення та паркінгом по вул. Ляхова, 10 м. Полтава. Друга черга будівництва".

З огляду на викладене, враховуючи обставини, встановлені судовим рішенням, яке набрало законної сили, в адміністративній справі № 816/1868/16, доводи позивача з приводу того, що ТОВ ВКК «Арія» не було допущено порушень пункту 5.18 ДСТУ Б.В.2.6-36-2008 "Конструкції зовнішніх стін з фасадною теплоізоляцією та опорядженням штукатурками", Робоча документація. Том 3. Архітектурні креслення. Креслення марки АР. 3089.14-01-2014-АР, виконана з дотриманням вимог пункту 4.1.ДБН А. 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації", статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність» є необґрунтованими.

Твердження позивача про порушення відповідачем процедури проведення перевірки, встановленої Порядком №553, а саме проведення перевірки за відсутності представника суб'єктів містобудування колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на наступне.

Відповідно до абзацу першого пункту 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) до суб'єктів містобудування віднесено, зокрема проектні організації, замовників будівництва та організації, які виконують будівельні роботи.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил проводилась у присутності директора ТОВ "Архімета" (замовника будівництва), представника ТОВ "Новос Девелопмент" (будівельної організації) та особи відповідальної за здійснення технічного нагляду - Столяренка О.В..

Так, стверджуючи про безпідставність прийняття спірного припису, позивачем під час судового розгляду справи не надано належних доказів, що свідчили б про дотримання ним вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності в перевіреному відповідачем періоді.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про правомірність винесення відповідачем Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 191 від 19.08.2016 року, а відтак, вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцію та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів вважає, що відповідач при винесенні Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 191 від 19.08.2016 року, діяв на підставі та у спосіб, що передбачені законодавством та Конституцією України.

У відповідності до ст. 159 КАС України, судове рішення повинне бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що постанова Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017 року по справі №816/1627/16 відповідає вимогам ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної компанії «Арія» колегією суддів не встановлено.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справа та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної компанії "Арія" залишити без задоволення.

Постанову Полтавського окружного адміністративного суду від 27.06.2017р. по справі № 816/1627/16 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Жигилій С.П.
Судді Дюкарєва С.В. Перцова Т.С.
Повний текст ухвали виготовлений 17.10.2017 р.