Справа № 820/3006/17
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2017-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

09 жовтня 2017 р. №820/3006/17

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мар'єнко Л.М.

при секретарі судового засідання - Принцевській Ю.В.,

за участю: представника позивача - Єлісеєва М.І., представника відповідача - Озацької О.В.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" до Офісу великих платників податків ДФС в особі Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Публічне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати прийняте Харківським управлінням Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби податкове повідомлення-рішення від 24.04.2017 №, яким застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 30637,04 грн. до ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 306370,40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що винесене відповідачем оскаржуване податкове повідомлення - рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки позивачем було здійснено всі належні дії щодо вчасного направлення шляхом електронного зв'язку податкових накладних, проте, внаслідок неналежного функціонування взаємодії Єдиного державного реєстру фізичних осіб - підприємців, юридичних осіб та громадських формувань та інформаційної системи ДФС України, виникла несвоєчасна реєстрації (з затримкою на 1 день) податкових накладних в ЄДРПН .

Відповідач проти позову заперечував, від представника відповідача - Озацької О.В. через канцелярію суду надійшли письмові заперечення на позов, в яких представник відповідача просила відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що під час спірних правовідносин відповідач діяв у відповідності до чинного законодавства, через що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими. Водночас, представник відповідача зазначила, що з Єдиного державного реєстру фізичних осіб - підприємців, юридичних осіб та громадських формувань щодо позивача надійшла інформація про заміну керівника, яка 15.03.2017 оброблена відповідачем. Також представник відповідача зазначила, що у випадку надання договору про визнання електронних документів засобами телекомунікаційного зв'язку, строк його укладання з боку органу ДФС України не повинен перевищувати п'яти робочих днів, що не було порушено відповідачем. При цьому представник відповідача зазначила, що бази даних ДФС України про зміни реєстраційних даних оновлюються автоматично один раз на добу.

Представник позивача - Єлісеєв М.І. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та письмових поясненнях.

Представник відповідача - Озацька О.В. у судовому засіданні заперечувала проти позову, просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на наведені у письмових запереченнях на позов обставини.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Публічне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (далі - ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО") зареєстровано як юридична особа, перебуває на обліку в Офісі великих платників податків ДФС в особі Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС, є платником податку на додану вартість, що не заперечується сторонами по справі.

Судом встановлено, що працівниками Офісу великих платників податків ДФС в особі Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з ПДВ ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" за лютий 2017 року.

За результатами камеральної перевірка складений акт від 13.04.2017 №347/28-10-10-50-12-07/22649344, разом з додатком 1 (а.с.11-17), у висновках якого встановлено несвоєчасність реєстрації ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" податкових накладних, складених у лютому 2017 року (перелік яких наведено в додатку 1 до акту) в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено п.201.10 ст. 201 ПК України.

На підставі висновків, викладених в зазначеному акті камеральної перевірки, Харківським управлінням Офісу великих платників податків ДФС винесено податкове повідомлення - рішення від 24.04.2017 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 306370,40 грн. застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 10% у сумі 30637,04 грн. (а. с.9-10).

Перевіряючи обґрунтованість висновків Офісу великих платників податків ДФС в особі Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС, викладених в акті камеральної перевірки від 13.04.2017 №347/28-10-10-50-12-07/22649344, на підставі якого винесено податковим органом оскаржуване податкове повідомлення - рішення від 24.04.2017 №, судом встановлено наступне.

Як вбачається з акту камеральної перевірки, податковим органом визначено, що ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" до складу податкових зобов'язань декларації з ПДВ за лютий 2017 року включає ПДВ у сумі 306370,41 грн. за податковими накладними (перелік яких наведено в додатку 1 до акту, в кількості 73 штук), які зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів реєстрації - 1 день, а саме податкові накладні, складені у лютому 2017 року та зареєстровані з порушенням п.201. ст.201 ПК України.

Згідно протоколу засідання наглядової ради ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" від 13.03.2017, прийнято рішення про припинення повноважень голови правління ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" ОСОБА_4 13.03.2017, а також про обрання на посаду голови правління - ОСОБА_5 з 14.03.2017 (а.с.16).

У зв'язку зі зміною голови правління було внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відповідні зміни до відомостей ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" .

Так, відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 10.04.2017, містяться відомості про внесення змін до відомостей про юридичну особу , що не пов'язані зі змінами в установчих документах 14.03.2017, а саме: зміни відомостей про керівника юридичної особи, зміни відомостей про підписантів - ОСОБА_5 (а.с.32-36).

Як вбачається з матеріалів справи, у зв'язку зі зміною голови правління ПАТ "КОНЦЕРН АВЕК та Ко" 15.03.2017 позивачем отримано нові посилені сертифікати підписантів ЕЦП, що підтверджується актом приймання - передачі від 13.03.2017 (а.с.17).

Згідно п. 7 Порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань й інформаційними системами Державної фіскальної служби України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України і Міністерства Фінансів України від 18.03.2016 №759/5/371, технічний адміністратор Реєстру забезпечує передачу до реєстрів Державної фіскальної служби України відомостей про проведені реєстраційні дії відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі - реєстраційні дії), документів в електронній формі у робочий час одночасно з проведенням відповідної реєстраційної дії у Реєстрі, формуванням запиту суб'єктом державної реєстрації.

Водночас, вказаним наказом від 18.03.2016 №759/5/371 передбачено, що до запровадження інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Реєстр) й інформаційними системами Державної фіскальної служби України у режимі реального часу така взаємодія здійснюється у робочий час з урахуванням технічних можливостей Реєстру та інформаційних систем Державної фіскальної служби України відповідно до законодавства, але з інтервалом не більше ніж 2 години.

Таким чином, відомості щодо зміни голови правління, внесені 14.03.2017 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань мають бути - 15.03.2017 відображені в інформаційній системі Державної фіскальної служби України.

Як встановлено з пояснень представника позивача, наданих в судовому засіданні, за результатами господарської діяльності позивачем було виписано 28.02.2017 ряд податкових накладних на ім'я неплатника ПДВ, які у визначений законом строк - 15 днів (15.03.2017) позивачем шляхом телекомунікаційного зв'язку направлялись до центрального рівня ДФС України, проте лише 24 з них було прийнято податковим органом для реєстрації в ЄДРПН (направлені до 10:30 год. 15.03.2017). Інші податкові накладні від 28.02.2017 не було прийнято.

Вказані обставини підтверджуються наданими позивачем до матеріалів справи квитанціями №1 (а.с.37-61).

Водночас, суд зазначає, що підставою неприйняття податкових накладних, зокрема, від 28.02.2017 №93, №126 (а.с.119-120) зазначено - "невірний підпис - необхідно підтвердити право підпису".

Судом встановлено, що, у зв'язку з вказаними обставинами, позивач 15.03.2017, починаючи з 15:14 год. до 22:14 год. направляв шляхом телекомунікаційного зв'язку в електронному вигляді до центрального рівня податкового органу новий договір № про визнання електронних документів (а.с.18-20).

Проте, вказаний договір про визнання електронних документів не був прийнятий на підставі виявленої помилки: "має тип підпису "директор", але в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців дана особа - ОСОБА_5 не зареєстрований", що підтверджується квитанціями №1 (а.с. 22-30).

16.03.2017 позивачем також направлено до податкового органу шляхом телекомунікаційного каналу зв'язку новий договір № про визнання електронних документів, який було прийнято, що підтверджується квитанцією №2 (а.с.21).

Крім того, суд зазначає, що позивач звертався до податкового органу з листом від 16.03.2017 №143, в якому позивачем повідомлено про спроби підписати з податковим органом новий договір про визнання електронних документів шляхом направлення його телекомунікаційного зв'язку у електронному вигляді, 8 разів 15.03.2016. В кінці вказаного дня його стан залишався "в дорозі". У зв'язку з чим, позивач зазначив, що не мав технічної можливості зареєструвати податкові накладні за лютий 2017 року у кількості 73 штуки на суму ПДВ - 306370,30 грн., а також зазначив, що можливість зареєструвати вказані податкові накладні у позивача з'явилась лише 16.03.2017, після активізації ДФС електронних цифрових підписів, що й було зроблено. Таким чином, позивач просив не застосовувати штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, через те, що підприємство здійснило всі можливі дії щодо вчасної реєстрації податкових накладних (а.с.62-63).

Згідно п. 201.1 ст.201 ПК України, платник податку зобов'язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.4 ст.201 ПК України передбачено, що податкова накладна складається у день виникнення податкових зобов'язань продавця.

Відповідно до положень п. 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов'язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно п.2 Порядку заповнення податкової накладної, який затверджено наказом Міністерства фінансів України 31.12.2015 № 1307, податкова накладна та додатки до неї складаються в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 , в редакції, що діяла на час спірних правовідносин, внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру (далі - реєстрація) здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Пунктом 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних передбачено, що реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не видаються отримувачу (покупцю) товарів (послуг) та залишаються у їх постачальника (продавця); складені під час отримання послуг від нерезидента, місцем постачання яких визначено митну територію України; складені в межах виконання угод про розподіл продукції; складені за операціями з постачання товарів (послуг), які звільнені від оподаткування) незалежно від суми податку на додану вартість, зазначеної в одній податковій накладній та/або розрахунку коригування.

Згідно п. 5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця) (за наявності).

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі, платник податку отримує засоби електронного цифрового підпису в акредитованих центрах сертифікації ключів для такої особи та подає контролюючому органові за місцем реєстрації посилені сертифікати електронного цифрового підпису зазначеної особи. У такому разі електронні цифрові підписи посадових осіб платника податку накладаються у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис посадової особи, якій делеговано право підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки платника податку (за наявності).

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС засобами телекомунікаційного зв'язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" та "Про електронні документи та електронний документообіг". Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку (п. 6 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі до ДФС здійснюється їх розшифрування, перевіряється електронний цифровий підпис, визначається відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, та у разі відсутності причин для відмови проводиться їх реєстрація (п. 7 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Для підтвердження прийняття податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації платникові податку, який здійснює реєстрацію, видається квитанція в електронній формі, у якій наводяться реквізити зазначених документів, відповідність електронного документа формату (стандарту), затвердженому в установленому порядку, результати перевірки електронного цифрового підпису, інформація про постачальника (продавця) товарів (послуг), дата і час прийняття, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова накладна та/або розрахунок коригування. Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається платникові податку, який здійснює реєстрацію, засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається у ДФС (п. 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Причиною відмови у прийнятті податкової накладної та/або розрахунку коригування до реєстрації є:1) наявність помилок під час заповнення податкової накладної; 2) відсутність в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; 3) факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;4) порушення вимог щодо наявності суми податку, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); 5) порушення вимог, установлених пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України.

Квитанція, на яку накладається електронний цифровий підпис ДФС, підлягає шифруванню та надсилається протягом операційного дня платникові податку засобами телекомунікаційного зв'язку. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 9 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Датою та часом подання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі ДФС є дата та час, зазначені у квитанції про їх прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття (п. 10 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом операційного дня платникові податку.

Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими (п. 11 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних).

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов'язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів.

Відповідно до п.2 Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженою наказом Державної податкової адміністрації України від 10.04.2008р. №233, для подання податкових документів до органів ДПС в електронному вигляді платник податків повинен мати: спеціалізоване програмне забезпечення для формування податкових документів в електронному вигляді у затвердженому форматі (стандарті); доступ до мережі Інтернет та можливість відправлення/приймання електронних повідомлень по електронній пошті; засіб КЗІ (сумісний за форматами даних із засобами КЗІ, що використовуються в органах ДПС); чинні посилені сертифікати відкритих ключів, сформованих акредитованим центром сертифікації ключів для платника податків та уповноважених посадових осіб платника податків, підписи яких є обов'язковими для податкової звітності у паперовій формі.

Пунктом 7 Інструкції передбачено, що підставою для прийняття податкового документа в електронному вигляді є: його відповідність затвердженому формату (стандарту); підтвердження ЕЦП платника податків та його посадових осіб, підписи яких є обов'язковими для звітів в паперовій формі за умов встановлених в статтею 3 Закону України "Про електронний цифровий підпис"; чинність відповідного посиленого сертифіката ключа під час накладання ЕЦП (підтверджується за допомогою позначки часу, отриманої від акредитованого центру сертифікації ключів, або якщо до моменту одержання електронного документа строк дії відповідного сертифіката не був закінчений або відповідний сертифікат не був скасований/блокований).

При цьому, п.7.3, п.7.4 та п.7.5 Інструкції встановлено, що після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту). Перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв'язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним. Підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Згідно п.7.6 Інструкції якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 ПК України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З огляду на викладене, враховуючи положення п. 109.1 ст. 109 ПК України, а також той факт, що позивачем було вчинено всі належні дії для своєчасної реєстрації вказаних податкових накладних в ЄРПН, у відповідності до положень 201.1 ст. 201 ПК України, в діях позивача відсутній склад податкового правопорушення, через що відсутні правові підстави для застосування до позивача штрафних санкцій.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень, суди перевіряють, зокрема, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС від 24.04.2017 № прийнято неправомірно, через що позовні вимоги про скасування податкового повідомлення - рішення підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, суд присуджує позивачу з Офісу великих платників податків ДФС за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору у розмірі 1600 грн., що підтверджується квитанцією від 112.07.2017 № (а.с.4).

Керуючись ст. ст. 2, 8-14, 71, 94, 160-163, 167, 186 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" до Офісу великих платників податків ДФС в особі Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС про скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення - рішення Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС від 24.04.2017 №.

Стягнути з Офісу великих платників податків ДФС за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь Публічного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (, поштовий індекс 61002, м. Харків, вул. Сумська, 70) у розмірі 1600 грн. (одна тисяча шістсот гривень).

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова виготовлена у повному обсязі 17 жовтня 2017 року.

Суддя Мар'єнко Л.М.