Справа № 804/2857/17
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2017-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

804/2857/17

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

11 жовтня 2017 року

справа № 804/2857/17

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Щербака А.А.

суддів: Чабаненко С.В. Баранник Н.П.

за участю секретаря судового засідання: Спірічев Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017р. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» до Дніпропетровської митниці ДФС України про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «АТБ-маркет» до Дніпропетровської митниці ДФС України про скасвання рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 14.12.2016 року №110100011/2016/200099/2;

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017р. позов задоволено.

Відповідачем подана апеляційна скарга, просить постанову суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, не враховано ненадання ТОВ «АТБ-маркет» доказів на підтвердження вірного визначення митної вартості товарів за ціною контракту.

Представник відповідача апеляційну скаргу підтримав.

Представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Як було встановлено судом першої інстанції, для митного оформлення ТОВ «АТБ-маркет» 02.12.2016 було подано до Дніпропетровської митниці ДФС митну декларацію №110100001/2016/230391 (відправник Ningbo B&B International Traiding Co. Ltd в режимі ІМ 40 ДЕ.

В графі 31 МД №110100001/2016/230391 наведено опис товару, а саме:

- ганчірки для прибирання та витирання пилу не трикотажні: - арт. ВВ-АL0445-015-Набір серветок із мікрофібри 4 штуки, 30х30 – 9000 наборів, торгівельна марка: Ningbo B&B International Traiding Co. Ltd, Китай.

- зовнішньоекономічний контракт від 12.02.2015 №2886-NB/СН;

- специфікація до зовнішньоекономічного контракту від 20.10.2016 №50;

- рахунок-фактура (інвойс) від 20.10.2016 №АТВ47;

- міжнародна автомобільна накладна (СМR) від 30.11.2016 №7572;

- коносамент від 25.10.2016 №MRFB16109053;

- договір транспортного експедирування від 02.07.2015 №02-2015-7;

- рахунок від 02.12.2016 №768/1 на оплату морського перевезення за межами території України;

- рахунок від 02.12.2016 №768/1 на оплату навантажувально-розвантажувальних робіт, ТЕО в порту, авто доставки по території України;

- генеральний договір добровільного страхування вантажів від 01.02.2016 №01г6д;

- заява на страхування окремого перевезення вантажу від 04.11.2016 №1423.

Митна вартість товару заявлена за ціною контракту (основний метод) відповідно до статті 58 Митного кодексу України.

02.12.2016 відповідачем направлено позивачу повідомлення про необхідність надати додаткові документи, підтверджуючи митну вартість заявленого товару, форми контролю №202-1 необхідно надати товар для проведення часткового митного огляду та проведення цифрового фотографування, форми контролю 902-1 необхідно проведення зважування товару №3 та проведення цифрового фотографування.

05.12.2016 за вих. №03 позивачем було надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:

- прас-лист виробника;

- комерційну пропозицію виробника;

- заявку на перевезення вантажу;

- тендер на перевезення вантажу;

- копію митної декларації країни відправлення.

05.12.2016 відповідачем сформовано друге повідомлення, в якому зазначено, що наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 №АТВ047; документом, наданим декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016, є роздруківка, яка не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом; декларантом надано копію митної декларації країни відправлення від 22.10.2016, при цьому, коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датовано 25.10.2016, тому дата копії митної декларації країни відправлення не кореспондується з датою зазначеного у ній коносаменту.

Вказаним повідомленням вимагалося протягом 10 календарних днів додатково надати:

- виписку з бухгалтерської документації;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару та сировини;

- переклад документів, які містять дані, що є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації, а також повідомити про бажання або відмову надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

08.12.2016 за вих. №1 позивачем було надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:

- переклад коносамента MRFB16109053 від 25.10.2016;

- переклад інвойсу №АТВ047 від 20.10.2016;

- переклад експортної митної декларації країни відправлення;

- висновок Дніпропетровської ТПП №ГО-5355/2 від 07.12.2016;

- лист представника перевізника в порту відправлення.

13.12.2016 за вих. №4 позивачем було надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме:

- роз’яснення експерта ДТПП, надані листом №2000/03-19-ГО від 13.12.2016;

- висновок експерта ТПП №ГО-5394 від 09.12.2016.

13.12.2016 відповідачем сформовано четверте повідомлення, в якому зазначено, що переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР («Митні правила КНР з заповнення експортно-імпортної вантажної митної декларації», затверджені Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році), а саме: гр. 8 – Одержувач, гр. 33 – Призначення/виробник, 34 – Маркування/примітки, гр. 37 – Назва продукції , розмір та марка, гр. 39 – Країна походження (регіон), тощо. На інформацію позивача щодо прайс-листа зазначено, що ДСТУ у розділі “Товарознавство” (3993-2000) наведені тлумачення зазначеного поняття. За наданим висновком експерта Дніпропетровської ТПП від 09.12.2016 року №ГО-5394 (у виправленому варіанті) перевірити числове значення не вбачається можливим, бо не зазначено початкових цінових відомостей від яких здійснено аналіз та коригування. Відсутні використані коефіцієнти коригування за оцінюваною партією товару. Враховуючи зазначене, митниця просила письмово повідомити про бажання або відмову надати інші додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

14.12.2016 за вих. №5 позивачем було надано копію імпортної МД від 06.09.2016 №110100001/2016/221763 з товаром №4 для порівняння заявленої митної вартості з аналогічним товаром, звернуто увагу митного органу, що у вказаній МД від 06.09.2016 та поточній МД №110100001/2016/230391 від 02.12.2016 фігурує один і той самий виробник (а.с.55).

Вказані рішення позивачем було оскаржено до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем не обґрунтовано належним чином виникнення сумнівів щодо заявленої позивачем митної вартості, не конкретизовано підстави незастосування попередніх методів визначення митної вартості.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Оскарженне рішення про коригування митної вартості обґрунтовано наступним:

- наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 №АТВ047. Документом, наданим декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016, є роздруківка, яка не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом;

- декларантом надано копію митної декларації країни відправлення від 22.10.2016, при цьому, коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датовано 25.10.2016. Враховуючи вказане, дата копії митної декларації країни відправлення не кореспондується з датою зазначеного у ній коносаменту, наявна вірогідність надання декларантом до митниці непідтверджених відомостей стосовно поставки оцінюваної партії товару;

- переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР («Митні правила КНР з заповнення експортно-імпортної вантажної митної декларації», затверджені Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році), а саме: гр. 8 – Одержувач, гр. 33 – Призначення/виробник, 34 – Маркування/примітки, гр. 37 – Назва продукції , розмір та марка, гр. 39 – Країна походження (регіон), тощо. На інформацію позивача щодо прайс-листа зазначено, що ДСТУ у розділі «Товарознавство» (3993-2000) наведені тлумачення зазначеного поняття. За наданим висновком експерта Дніпропетровської ТПП від 09.12.2016 №ГО-5394 (у виправленому варіанті) перевірити числове значення не вбачається можливим, бо не зазначено початкових цінових відомостей від яких здійснено аналіз та коригування. Відсутні використані коефіцієнти коригування за оцінюваною партією товару. Зазначене унеможливлює прийняття ринкової вартості за висновком такою, що піддається обчисленню.

У відповідності з частини 2 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідності зі статтею 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

У відповідності з частиною 2 статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що згідно зі статтею 53 Митного кодексу України прайс-лист не є документом, який обов’язково подається для підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення. Зазначаючи про те, що наданий декларантом прайс-лист від 01.10.2016 містить цінову інформацію виключно щодо позицій інвойсу від 20.10.2016 №АТВ047 відповідачем не вказано, яким нормам чинного законодавства це суперечить.

Чинним законодавством України не встановлено будь-яких вимог до форми та змісту прас-листів, не передбачено переліку реквізитів, які має містити прайс-лист. Досліджуваний прайс-лист від 01.10.2016 оформлювався виробником товару у довільній формі, з його змісту вбачається, що ціни, вказані в ньому відповідають цінам, зазначеним у специфікації до контракту, інвойсу, митній декларації країни відправлення, а тому відсутні будь-які розбіжностей.

Вірно судом першої інстанції було встановлено, що відповідно статті 53 Митного кодексу України, документи про проведення тендеру на перевезення є додатковими документами, носять інформаційний характер та подаються до митного оформлення з метою підтвердження транспортної складової митної вартості. Зазначений документ – є витягом з електронних торгів, що проводяться в он-лайн режимі з метою визначення перевізника вантажу та істотних умов перевезення.

Колегія суддів погоджується стосовно безпідставності твердження відповідача про те, що роздруківка, надана декларантом в якості тендера на проведення перевезення від 12.10.2016 не містить відомостей про замовника та інформація якої не завірена будь-яким способом.

Щодо такої підстави для відмови у митному оформленні товарів, як коносамент, відомості про який зазначені в копії митної декларації країни відправлення, датованою 25.10.2016, та дати яких не кореспондуються між собою, судомс першої інстанції вірно було зазначено, що вантажовідправник має інформацію щодо номера коносамента з моменту бронювання контейнеру. Номер коносамента присвоєно в електронній базі коносаментів перевізника (судохідної лінії). Після бронювання контейнеру вантажовідправник отримує драфт коносамента з номером, який у подальшому не може бути змінено. Інформація, що вказана в драфті коносамента, вантажовідправник може використовувати для цілей митного оформлення, а саме, під час складання експортної митної декларації, що є усталеною практикою для митних формальностей стосовно товарів, які експортуються з КНР. Дата складання коносаменту проставляється під час оформлення оригінала та може співпадати з датою завантаження товару на борт судна. Вищенаведене пояснює наявність реквізиту коносамента (номер) в експортній декларації країни відправлення, що видана раніше.

Колегія суддів погоджується стосовно необґрунтованості тверджень відповідача про те, що переклад декларації країни експорту відрізняється від сканованої копії та не відповідає порядку та змісту декларації КНР у відповідності до Митних правил КНР з заповнення експертно-імпортної вантажної митної декларації, затверджених Маніфестом ДТУ КНР №52 у 2008 році, оскільки відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідач не уповноважений застосовувати митні правила КНР з заповнення експортно-митної декларації, оскільки вони не є ратифікованими на території України та їх дотримання не є обов’язковим для декларанта.

Згідно частини 2 статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов'язковими для застосування на всій території України

Вірно судом першої інстанції не було взято до уваги висновки митного органу, складені під час розгляду висновку експерта Дніпропетровської торгово-промислової палати від 07.12.2016 №ГО-5355/2, оскільки відповідача листом від 13.12.2016 №2000/03-19-Го повідомлено про технічні помилки, допущені експертом у вказаному висновку, та надано виправлений висновок експерта Дніпропетровської торгово-промислової палати від 09.12.2016 №ГО-5394, який є обов’язковим до застосування на території України.

За таких обставин, у відповідача необґрунтовано виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару з застосуванням методу визначення митної вартості товарів за ціною контракту, оскільки під час розгляду справи в суді не було встановлено розбіжностей у наданих декларантом документах.

Вірно судом першої інстанції було встановлено, що в повідомленнях від 08.12.2016 та 13.12.2016 року відсутній перелік додаткових документів, які необхідно надати, не зазначено які конкретно відомості щодо числових значень складової митної вартості товару чи ціни, яка була сплачена за цей товар, підлягають перевірці.

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують, підстави для скасування оскарженої постанови відсутні.

Керуючись ст. ст. 198, 200, 205, 206 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС України залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 травня 2017р. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» до Дніпропетровської митниці ДФС України про скасування рішення залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили у відповідності до ч.5 ст. 254 КАС України та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий: А.А. Щербак

Суддя: С.В. Чабаненко

Суддя: Н.П. Баранник