Справа № 817/1340/17
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2017-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 жовтня 2017 р.Р і в н е 817/1340/17

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А., за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М., сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1 (у режимі відеоконференції),

відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
до ОСОБА_2, заступника керівника апарата Кузнецовського міського суду Рівненської області
про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинення певних дій, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до заступника керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_2, в якому просить визнати протиправною діяльність посадової особи державного органу влади, зобов'язати надати повну і точну публічну інформацію.

На обґрунтування позовних вимог позивач пояснив, що 23.03.2017 ним були скеровані запити на інформацію до Кузнецовського міського суду Рівненської області та до Територіального управління ДСА України в Рівненській області щодо то чи обладнаний Кузнецовский міський суд Рівненської області окремою нарадчою кімнатою та яким чином забезпечується таємниця нарадчої кімнати, якщо суд не обладнано нарадчою кімнатою. Запити, направлені до Територіального управління ДСА України в Рівненській області, також були перенаправлені до Кузнецовського міського суду Рівненської області. Листом від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017 за підписом відповідача позивачу було надано відповідь. Позивач вважає, що надана у відповідь на запити інформація, є неповною та неточною, що є невиконанням вимог статті 14 Закону України "Про доступ до публічної інформації". Таким чином, позивач стверджує про порушення його прав, свобод та інтересів.

У судовому засіданні 03.10.2017 позивач позовні вимоги підтримав, просить позов задовольнити повністю.

Відповідач у судове засідання 03.10.2017 не прибула, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, подала клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідачем подано письмові заперечення на адміністративний позов, в яких зазначає, що надана у відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017 інформація є повною та точною. Зокрема, відповідач вказала, що у штаті Кузнецовського міського суду Рівненської області працює 7 суддів, в той час як у приміщенні суду наявний один зал судового засідання. Отже, в кожному окремому випадку у різних категоріях справ нарадчою кімнатою може слугувати зал судових засідань, службовий кабінет судді або інше службове приміщення, пристосоване для ухвалення судових рішень. Відповідач вважає, що з наданої відповіді чітко зрозуміло, що у Кузнецовському міському суді Рівненської області є нарадчі кімнати, які облаштовані усім необхідним та в них судді ухвалюють свої судові рішення. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення позивача, повно та всебічно з'ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення повністю.

Судом встановлено, що позивач по справі - ОСОБА_1, 23.02.2017 звернувся до Кузнецовського міського суду Рівненської області із запитом на інформацію, вх. №1582 від 28.02.2017, в якому просив надати наступні відомості:

-чи обладнано Кузнецовский міський суд Рівненської області окремою нарадчою кімнатою, з метою забезпечення незалежності та неупередженості суддів;

-якщо суд не обладнано нарадчою кімнатою, то яким чином забезпечується таємниця нарадчої кімнати з метою виключення можливого впливу на суддів (а.с. 8, 34-36).

Із запитами на інформацію аналогічного характеру ОСОБА_1, 23.02.2017 звернувся до Територіального управління ДСА України в Рівненській області, вх. №К-8/17 від 27.02.2017, вх. №К-9/17 від 27.02.2017 (а.с. 38-41).

Листом від 01.03.2017 №02-242/17 Територіальне управління ДСА України в Рівненській області надіслало ці запити до Кузнецовского міського суду Рівненської області, як належному розпоряднику публічної інформації, вх. №1661 від 02.03.2017 (а.с. 37).

У відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017 за підписом заступника керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_2, зазначено, що приміщення суду знаходиться в орендованому приміщенні деяв'ятиповерхової будівлі гуртожитку. Судові засідання проводяться в залі судових засідань. Для ухвалення судового рішення суд виходить до нарадчої кімнати, в якій крім складу суду ніхто не перебуває. У разі відсутності спеціально призначеного для цього приміщення як нарадча кімната може використовуватися зал судових засідань, службовий кабінет судді, інші службові приміщення суду, - за обов'язкової умови, щоб під час прийняття судового рішення у відповідному чи іншому приміщенні не перебували інші особи, крім судді чи суддів, який (які) здійснює (здійснюють) розгляд даної справи, що передбачено п. 3.17.5 постанови ПВГСУ від 16 листопада 2011 року. Також повідомлено, що відповідно до п. 27 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої наказом МВС України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ДСА України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року №613/185/5/30/29/67/68 та зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 11.06.2015 №698/27143, за розпорядженням головуючого в судовому засіданні (судді-доповідача) начальник варти дозволяє спілкування обвинуваченому (підсудному), засудженому із захисником, прокурором та при цьому обвинувачений (підсудний), засуджений з-під охорони не звільняється. Такі переговори проводиться в залі судових засідань під час перерви і можуть вестися будь-якою мовою. Побачення обвинуваченого (підсудного), засудженого із родичами або іншими особами в суді не надається. Листи, передачі або посилки для обвинувачених (підсудних), засуджених у суді не приймаються (а.с. 10, 24-25).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, та інформації, що становить суспільний інтерес врегульовано Законом України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI.

Відповідно до ст. 1 даного Закону, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з п. 1, п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI, право на доступ до публічної інформації гарантується, в тому числі, обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом і юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI передбачено, що доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Статтею 12 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI передбачено, що суб'єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є:

1)запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об'єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб'єктів владних повноважень;

2)розпорядники інформації - суб'єкти, визначені у статті 13 цього Закону;

3)структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.

Статтею 13 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI встановлено, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:

1)суб'єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб'єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов'язковими для виконання;

2)юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів;

3)особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб'єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов'язаної з виконанням їхніх обов'язків;

4)суб'єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.

До розпорядників інформації, зобов'язаних оприлюднювати та надавати за запитами інформацію, визначену в цій статті, у порядку, передбаченому цим Законом, прирівнюються суб'єкти господарювання, які володіють:

1)інформацією про стан довкілля;

2)інформацією про якість харчових продуктів і предметів побуту;

3)інформацією про аварії, катастрофи, небезпечні природні явища та інші надзвичайні події, що сталися або можуть статися і загрожують здоров'ю та безпеці громадян;

4)іншою інформацією, що становить суспільний інтерес (суспільно необхідною інформацією).

На розпорядників інформації, визначених у пунктах 2, 3, 4 частини першої та в частині другій цієї статті, вимоги цього Закону поширюються лише в частині оприлюднення та надання відповідної інформації за запитами.

Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 №2939-VI закріплено, що розпорядники інформації зобов'язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

За змістом статті 23 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 року №2939-VI, рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити:

1)відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2)відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3)ненадання відповіді на запит на інформацію;

4)надання недостовірної або неповної інформації;

5)несвоєчасне надання інформації;

6)невиконання розпорядниками обов'язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7)інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

В силу вимог статті 24 Закону України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2011 року №2939-VI, відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень:

1)ненадання відповіді на запит;

2)ненадання інформації на запит;

3)безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію;

4)неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону;

5)надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації;

6)несвоєчасне надання інформації;

7)необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом;

8)нездійснення реєстрації документів;

9)навмисне приховування або знищення інформації чи документів.

Особи, на думку яких їхні права та законні інтереси порушені розпорядниками інформації, мають право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди в порядку, визначеному законом.

Системний аналіз наведених правових норм дає суду підстави для висновків, що незалежно від наявності у розпорядника інформації статусу суб'єкта владних повноважень, спори з приводу оскарження його рішень, дій чи бездіяльності є публічно-правовими і на них поширюється юрисдикція адміністративних судів, за умови, що запитувана інформація є публічною в розумінні Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Отже, визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях і знаходилась у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації. Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов'язаний нею володіти (пункт 1 частини першої статті 22 Закону №2939-VІ). Якщо запит стосується інформації, яка міститься в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль (наприклад, без проведення додаткового змістовного аналізу), то така інформація відповідає критеріям "відображеності та задокументованості" і є публічною (Постанова Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 №10 "Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації").

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 371 Кримінального процесуального кодексу України, вирок ухвалюється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд. У випадках, передбачених цим Кодексом, ухвала постановляється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд.

В силу вимог статті 367 Кримінального процесуального кодексу України, під час ухвалення вироку ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який здійснює судовий розгляд. Суд вправі перервати нараду лише для відпочинку з настанням нічного часу. Під час перерви судді не можуть спілкуватися з особами, які брали участь у кримінальному провадженні. Судді не мають права розголошувати хід обговорення та ухвалення вироку в нарадчій кімнаті. Постановлення ухвали суду в нарадчій кімнаті здійснюється відповідно до правил, передбачених цією статтею.

Суд приходить до висновку, що запитувана позивачем інформація стосовно того чи обладнаний Кузнецовский міський суд Рівненської області окремою нарадчою кімнатою та, в разі якщо не обладнаний, то яким чином забезпечується її таємниця, є публічною, оскільки є заздалегідь зафіксованою, наприклад, у плані приміщення, та знаходиться у володінні Кузнецовского міського суду Рівненської області, як розпорядника цієї публічної інформації.

Разом з тим, як вбачається з відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017, наданої заступником керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області, остання не містить точної та повної інформації, яка запитувалась ОСОБА_1

Зокрема, зі змісту даної відповіді слідує, що відомості щодо того чи обладнаний Кузнецовский міський суд Рівненської області окремою нарадчою кімнатою, з метою забезпечення незалежності та неупередженості суддів надані не були. Загальна вказівка відповідачем на те, що для ухвалення судового рішення суд виходить до нарадчої кімнати, в якій крім складу суду ніхто не перебуває, не може вважатися наданням такої інформації, оскільки, по своїй суті, є роз'ясненням щодо місця ухвалення судового рішення та не містить конкретного зазначення щодо її наявності чи відсутності у Кузнецовскому міському суді Рівненської області.

При наданні відповіді на запит позивача в частині інформації щодо того яким чином забезпечується таємниця нарадчої кімнати з метою виключення можливого впливу на суддів, у разі якщо Кузнецовский міський суд Рівненської області не обладнано нарадчою кімнатою, відповідач, фактично, лише послалась на пункт 3.17.5 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції". При цьому, відповідачем не надано інформації стосовно того, яким чином у даному випадку забезпечується таємниця нарадчої кімнати безпосередньо у Кузнецовскому міському суді Рівненської області. Цитування відповідачем норми права та/або судової практики не може вважатися наданням публічної інформації у відповідь на запит на інформацію.

Що стосується повідомлення відповідачем порядку здійснення спілкування обвинуваченого (підсудного), засудженого з захисником чи прокурором та неможливості побачень останніх з родичами або іншими особами, передачі ними листів, передач, посилок, то така інформація у запитах позивача від 23.02.2017 не запитувалась.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З огляду на наведені обставини та з врахуванням наявних у матеріалах справи доказів, має місце порушення заступником керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_2 вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації", яке полягало у наданні у відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017 на запити ОСОБА_1 від 23.02.2017 неповної і неточної інформації.

Судом не приймаються до уваги покликання відповідача на те, що у штаті Кузнецовського міського суду Рівненської області працює семеро суддів, в той час як у приміщенні суду наявний один зал судового засідання, у зв'язку з чим, в окремому випадку нарадчою кімнатою може слугувати зал судових засідань, службовий кабінет судді або інше службове приміщення, пристосоване для ухвалення судових рішень, оскільки вказані відомості не були наведені у відповіді на запити позивача. Також, суд відхиляє твердження відповідача про те, що з наданої нею відповіді чітко зрозуміло, що у суді є нарадчі кімнати, які облаштовані усім необхідним та в них судді ухвалюють свої судові рішення, оскільки наведене спростовується змістом відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017.

Таким чином, позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Судовий збір на користь позивача не присуджується, оскільки ухвалою від 11.09.2017 позивача звільнено від його сплати.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії ОСОБА_2, заступника керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області щодо надання неточної та неповної інформації у відповіді від 03.03.2017 №5/18/01-31/2017 на запити ОСОБА_1 від 23.02.2017.

Зобов'язати ОСОБА_2, заступника керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області надати точну та повну інформацію у відповідь на запити ОСОБА_1 від 23.02.2017.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.