Справа № 826/14221/16
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2017-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

25 вересня 2017 року 08:50 справа №826/14221/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кузьменка В.А., суддів Арсірія Р.О., Огурцова О.П., за участю секретаря Яцюти М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання протиправним та скасування припису
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просить визнати проти правним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 червня 2016 року №С-1506/1.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2016 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/14221/16; залучено до участі в адміністративній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України; закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 21 грудня 2016 року замінено відповідача на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі по тексту - відповідач), виключивши її зі складу третіх осіб; представник позивача позовні вимоги підтримав, відповідач свого представника до суду не направив.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неприбуття представника відповідача, беручи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

15 червня 2016 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняком Б.М. відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок), видано ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №С-1506/1, яким від позивача вимагалося усунути допущені правопорушення містобудівного законодавства, які виявлені під час перевірки, в термін до 15 вересня 2016 року.

Позивач вважає, що за результатами перевірки відповідачем до акту, припису та протоколу внесені невірні відомості щодо фактичних геометричних розмірів будівлі літери Й, що входить до складу домоволодіння позивача, будівля під літерою Й реконструйована ним до дозволених геометричних розмірів у період з 1988 року по кінець 1997 року на підставі рішення виконавчого комітету Боярської міської ради народних депутатів від 31 жовтня 1988 року №165/15, а у 2015 році здійснений виключно поточний ремонт, тому висновки акту перевірки про порушення позивачем Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" документально не підтверджуються, а припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач проти позову заперечив, посилаючись на те, що під час перевірки доведено, що реконструкція вищезазначеної будівлі здійснена позивачем у 2015 році, а технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок видано 20 липня 2015 року, тобто після проведення перевірки, як наслідок, наявність технічного паспорту в жодному разі не може впливати на визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред'явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Матеріали справи підтверджують, що на підставі звернення адвоката Кочмарук М.В. від 01 лютого 2016 року вх. №10/10-0102/19 та направлення для проведення позапланової перевірки від 29 квітня 2016 року №151.16/01 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Погребняком Б.М. проведено позапланову перевірку вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним норм, державних стандартів і правил за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Вокзальна, 61. Перевірка проводилась в присутності позивача.

Відповідно до акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної пильності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 червня 2016 року, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту ДАБІ у Київській області за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Вокзальна, 61 встановлено, що станом на 15 червня 2016 року на земельній ділянці за вищезазначеною адресою, яка належить ОСОБА_1 на підставі державного акту на право приватної власності на землю від 28 лютого 2001 року серія ІІІ-КВ №084012, зареєстрованого в Книзі записів державних актів за №3699 (цільове призначення: для обслуговування жилого будинку - 0,1000 га; ведення ОПГ - 0,0318 га (всього 0,1318 га) розташований житловий будинок 1907 року побудови, який належить позивачу на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 05 лютого 1965 року за реєстром №249, Договору дарування 1/6 частини будинку від 1980 року, зареєстрований в реєстрі за №2355, Договору дарування 4/6 частини жилого будинку від 20 грудня 1997 року, зареєстрований в реєстрі за №2277.

Крім вказаного житлового будинку літ. А, з надбудовою мансарди літ. A1 та прибудовами літ. а, а1, а2, а3, який має загальну площу 175,6 кв.м., на вищевказаній земельній ділянці розташований гараж літ. Ж, погріб літ. Б та сарай літ. Й відповідно до технічного паспорту виготовленого Київським міжміським бюро технічної інвентаризації від 02 листопада 1996 року, інвентарний №370, реєстровий №406.

Під час проведення перевірки позивачем не надано акту винесення меж земельної ділянки в натурі з встановленням межових знаків.

Під час проведеної перевірки виявлені наступні порушення: ОСОБА_1 у 2015 році виконані будівельні роботи з реконструкції господарської будівлі літ. Й, а саме збільшено геометричні розміри, зазначені в технічному паспорті від 02 листопада 1996 року інвентарний №370, реєстровий №406 (фактично на момент перевірки розміри в плані складають 6,13x3,29 м. замість 5,30x1,95 м. та висота 5,25 м. замість 2,23 м.), та матеріал стін і покрівлі без отримання будівельного паспорту та документу, що надає право на виконання будівельних робіт (без надіслання до Департаменту повідомлення про початок виконання будівельних робіт ), чим порушено вимоги статей 27, 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Крім того вказана господарська будівля розташована з порушенням протипожежного розриву, а саме на відстані 2,4 м. від гаражу на суміжній земельній ділянці, що розташована на схід, чим порушено пункт 3,25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень".

За результатами позапланової перевірки, проведеної за вищезазначеною адресою, та згідно виявлених за вказаною адресою порушень головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Управління контролю та нагляду складено протокол про адміністративне правопорушення від 15 червня 2016 року №1-Л-А-1506/1 і винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №С-1506/1 від 15 червня 2016 року.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частин першої статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Частиною четвертою статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно частин першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Частиною четвертою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв'язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідно до абзацу третього частини третьої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту- Порядок).

Відповідно до пункту 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до абзацу восьмого пункту 7 Порядку однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктом 11 Порядку передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед іншого: видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 17 Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до частини першої статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення правопорушенням є порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Згідно частини п'ятої статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним порушенням є виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Матеріали справи підтверджують, що Рішенням виконавчого комітету Боярської міської ради народних депутатів від 31 жовтня 1988 року №165/15 - ОСОБА_1 згідно схеми райархітектора 31 жовтня 1988 року №300 дозволено будівництво сараю для зберігання господарського інвентаря та гаража А-Б розміром 9,5 х 3,5 м., без обмеження висоти.

Вказане рішення виконавчого комітету є дозволом на виконання будівельних робіт згідно пунктом 11 додатку 1, пункту 18, пункту 27 Інструкції про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української PCP, затвердженої заступником Міністра комунального господарства Української PCP 31 січня 1966 року, який у відповідності до пункту8 розділу V Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є чинними до завершення будівництва об'єкта, як такий що отриманий до набрання чинності цим Законом.

На підставі вказаного дозволу, у 1997 році позивач завершив будівництво сараю літ. М (рік побудови - 1997, фундамент - бетон, стіни - бетонний блок, дах - шифер, перекриття -дерево, фізичний знос - 14%), який має розміри 3,25 х 6,13 м. на місці знесених сараю літ. Й, розмірами 1,95 х 5,30 та навісу И, розмірами 3 х 5,5 м., що підтверджується копіями плану присадибної ділянки з будівлями та характеристикою будинку, господарських будівель та споруд технічного паспорту від 20 липня 2016 року, а також копією листа комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області" від 09 серпня 2016 року №1039, в якому вказано, що самочинно збудованих або переобладнаних господарських будівель та споруд не виявлено.

Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу, що Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", про порушення зазначено в акті перевірки та оскаржуваному приписі від 15 червня 2016 року, прийнятий в 2011 році та набрав чинності 12 березня 2011 року, тобто після здійснення позивачем відповідного будівництва та отримання необхідних, на той час, дозвільних документів.

Крім того, згідно змісту листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 25 серпня 2016 року №10/10-52/2508/06/01 будівлі та споруди, що знаходяться на суміжній земельній ділянці за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_6 введені в експлуатацію лише 31 липня 2012 року на підставі декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої 31 липня 2012 року за №КС 8, тобто пізніше ніж реконструйована у 1997 році позивачем будівля з літ. Й (літ. М за новим технічним паспортом).

Відповідачем не надано жодних належних доказів, якими б підтверджувалося проведення реконструкції господарської будівлі літ. Й саме у 2015 році, жодних фотографій об'єкту, зроблених до дати перевірки не надано, що унеможливлює проведення порівняння стану споруди з 1997 року до 2015 року, експертизи будівельних матеріалів не проводились, тому лише на підставі припущень перевіряючого, а також на підставі звернення адвокатського об'єднання "Брати Папко та Партнери" встановити факт реконструкції господарської будівлі у 2015 році не видається за можливе.

Суд також звертає увагу, що постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2016 року у справі №369/6195/16-а апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, постанову Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 жовтня 2016 року скасовано, прийнято нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задоволено частково, визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення від 30 червня 2016 року №А-3006/2.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 29 листопада 2016 року у справі №369/6195/16-а підтверджено відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення в сфері містобудівної діяльності та встановлені обставини, за яких дії ОСОБА_1 є такими, що відповідають вимогам закону, а висновки Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області за результатами перевірки не підтверджені належними доказами та ґрунтуються на припущеннях.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Окрім того, щодо порушення протипожежного розриву, передбаченого пунктом 3.25*ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень" слід зазначити, що під час перевірки у відповідача були відсутні докази, за допомогою яких встановлено перевищення допустимого ступеню вогнестійкості будівлі, не зазначено нормативу по якому класифікують зазначену будівлю за ступенем вогнестійкості, як того вимагає примітка 1 додатку 3.1. до пункту 3.25* ДБН 360-92**.

З урахуванням вищевикладеного Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що висновки акта перевірки від 15 червня 2016 року про порушення позивачем Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" документально не підтверджуються, підстави для видачі позивачу припису від 15 червня 2016 року відсутні, як наслідок, припис від 15 червня 2016 року про усунення порушень є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірності видачі позивачу оскаржуваного припису з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 15 червня 2016 року №С-1506/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В.А. Кузьменко

Судді Р.О. Арсірій

О.П. Огурцов