Справа № 817/1496/17
Суддя: Махаринець Д.Є.
Дата ухвалення: 2017-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

817/1496/17

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

10 жовтня 2017 року

Рівне

№817/1496/17

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Махаринець Д.Є., перевіривши виконання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою

Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот"

до

Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби

про визнання протиправною та скасування вимоги

В С Т А Н О В И В:

Позовна заява не відповідає вимогам статті 106 КАС України.

Відповідно до вимог статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Судом встановлено, що дана позовна заява подана з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року №3674-VI.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 26.12.2016 року №1801-VIII установлено з 01.01.2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 1600 грн. 00 коп. на одну особу.

З матеріалів адміністративного позову встановлено, що позивач просить визнати протиправною та скасувати:

вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.06.2017 №Ю-258-11 про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску в сумі 8 898 695,69 грн.

Оспорюванні рішення можуть породжувати підстави для зміни майнового стану позивача. Зокрема, реалізація таких рішень може призвести до зменшення або збільшення майна позивача.

За практикою Європейського Суду з прав людини (справа "Щокін проти України", рішення від 10.10.2010) - вимога про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Отже, позовна заява містить вимоги майнового загальною сумою 8 898 695,69 грн.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір загальною сумою 133 480,44 грн. за подання позовної заяви майнового характеру.

Всупереч ч. 3 статті 106 КАС України позивач не додав до позовної заяви документа про сплату судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, сплаченого у відповідності до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", чи доказів звільнення від його сплати.

При поданні позовної заяви позивач одночасно надав клопотання про відстрочення сплати судового збору, яка мотивоване тяжким фінансовим станом підприємства.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з частиною першою статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на невизначений строк.

З наведеної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони. При цьому, визначення майнового стану є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

Лише у виняткових випадках суд може відстрочити особі сплату судового збору не порушуючи принципу юридичної рівноваги та враховуючи скрутне матеріальне становище викликане об’єктивними обставинами, що підтверджуються відповідними доказами.

З цього приводу слід зазначити, що в подібних правовідносинах суддя жодного разу не відстрочував суб'єкту владних повноважень - податковому органу сплату судового збору, де останній виступав в якості позивача та відхиляв аналогічні клопотання які мотивувались відсутністю коштів бюджетного фінансування зазначаючи в ухвалах що такі обставини не є підставою для звільнення та безумовного відстрочення сплати збору. На думку суду звільнення однієї із сторін правовідносин за наявності неодноразових відмов іншій стороні може виглядати як прихильність до позивача, що не відповідатиме правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, рішення якого є обов'язковими до виконання судами України. Так відповідно до практики Європейського суду з прав людини, об'єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: - забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається свідчить про неупередженість суду; судом створено достатні гарантії для усунення підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Таким чином суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору позивачу в даній ситуації. Крім того, на думку суду позивачем не надало суду достатніх доказів на підтвердження скрутного матеріального становища та об'єктивну неможливість сплати судового збору.

За таких обставин клопотання про відстрочення сплати судового збору є безпідставним, а тому до задоволення не підлягає.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.

Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі 133 480,44 грн.

Для усунення недоліків судом встановлюється строк до 01 листопада 2017 року

Керуючись частиною 1 статті 108 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот" про відстрочення сплати судового збору у справі №817/1496/17 - відмовити повністю.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Рівнеазот" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без руху.

Встановити Приватному акціонерному товариству "Рівнеазот" строк для усунення недоліків позовної заяви - до 01 листопада 2017 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Махаринець Д.Є.