Справа № 810/3210/15
Суддя: Костюк Л.О.
Дата ухвалення: 2017-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 810/3210/15
Суддя доповідач Костюк Л.О.
У Х В А Л А

09 жовтня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Банк «Київська Русь» Білої Ірини Володимирівни на постанову Київського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Банк «Київська Русь» Волкова Олександра Юрійовича про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2015 року позов задоволено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції відповідачем подано апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 2 ст. 189 КАС України отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, звернувшись 19.09.2017 року до суду з апеляційною скаргою, апелянтом в порушення вимог ст. 186 КАС України був пропущений строк на апеляційне оскарження.

Як свідчать матеріали справи, оскаржувана постанова розглядалась у відкритому судовому засіданні за участю позивача - ОСОБА_2, представника позивача - ОСОБА_4 та представника відповідача - Кулініч А.П.

Після складення повного тексту постанови вона була направлена сторонам 21.12.2015 року, що підтверджується відповідним штампом на зворотній стороні супровідного листа.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на аркуші справи 128, апелянт отримав копію постанови 23.12.2015 року.

В апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування доводів заявленого клопотання апелянт зазначає, що співробітник на якого були покладені обов'язки супроводжувати дану справу та підготувати апеляційну скаргу звільнився 27.10.2016 року та вказаний обов'язок не виконав, матеріали судової справи та копію судового рішення нікому не передав.

Перевіривши доводи відповідача та наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що наведені підстави не можуть бути визнані поважними.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Обставини пов'язані з виконанням чи невиконанням скаржником функціональних обов'язків не можуть вважатися обґрунтованою та об'єктивною причиною пропуску строку.

Згідно ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору. Відповідачем зазначених вимог законодавства не виконано.

Крім того, апелянт звертається до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, судом враховується, що відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення закріплено у ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З даної норми вбачається, що суд має право відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору. Відтак, умовою звільнення, відстрочення або розстрочення є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

Разом з тим, обмежене фінансування або ж несвоєчасне перерахування коштів з державного бюджету бюджетній установі, яка діє як суб'єкт владних повноважень, не може бути підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Відсутність кошторису на сплату судового збору або перевищення розміру вимог кредиторів оціночної вартості ліквідаційної маси не є підставами для звільнення, відстрочення або зменшення розміру судового збору, оскільки обставини пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України (обмежене фінансування) та відсутністю у ньому коштів для сплати судового збору (відсутність фінансування) не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Крім того, жодних доказів, які б свідчили про вжиття апелянтом заходів спрямованих на отримання коштів для сплати судового збору шляхом звернення до відповідного розпорядника коштів, до суду не надано.

Отже, у суду апеляційної інстанції відсутні достатні правові підстави для звільнення апелянта від сплати судового збору.

Питання, пов'язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 2 ст. 4 цього Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Вищезазначений адміністративний позов подано 22.07.2015 року. Так, відповідно до редакції Закону України «Про судовий збір», яка діяла на момент звернення до суду, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, ставка судового збору складає - 0,06 розміру мінімальної заробітної плати.

Сума мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2015 року складала 1218 грн.

Загальна сума до сплати при подачі апеляційної скарги становить: 73,08 *110% = 80,39 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

На підставі вищенаведеного, суддя приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та пропонує апелянту надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши в ній поважні підстави для поновлення пропущеного строку, а також надати документ про сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 186, 187, 189, 254 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Банк «Київська Русь» Білої Ірини Володимирівни на постанову Київського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Банк «Київська Русь» Волкова Олександра Юрійовича про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Надати апелянту строк тривалістю тридцять днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Якщо заяву не буде подано у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя Костюк Л.О.