Справа № 227/541/17
Суддя: Сухарьок Михайло Гаврилович
Дата ухвалення: 2017-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий у 1 інстанції - Притуляк С.А.
Суддя-доповідач - Сухарьок М.Г.
ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2017 року справа №227/541/17

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Донецький апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: Сухарька М.Г., Гаврищук Т.Г., Компанієць І.Д., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області на постанову Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 29 червня 2017 року в справі № 227/541/17 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним рішення та скасування постанови про накладення штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати протиправним рішення Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності та скасувати постанову № 44 від 14.11.2016 про накладення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення в розмірі 850,00 грн.

Постановою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 29 червня 2017 року адміністративний позов задоволено, внаслідок чого визнано протиправним та скасовано спірне рішення контролюючого органу.

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, не врахування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що на підставі звернення народного депутата України Білецького А.Є. було проведено позапланову перевірку виконання будівельних робіт за адресами вул. Ватутіна буд. 12 та вул. Будівельна буд. 12 у м. Білозерську. У ході проведення цієї перевірки встановлено, що будівельні роботи з капітального ремонту покрівлі, заміни шиферу по всій площі покрівлі здійснюються без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт у порушення положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Щодо директора Приватного підприємства «Білозерська ремонтно-експлуатаційна служба «Прогрес», ОСОБА_2, було винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

За таких обставин апелянт наголошує на відсутності підстав для скасування постанови № 44 від 14.11.2016.

Всі особи, які беруть участь у справі, до апеляційного суду не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 197 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне відмовити в задоволенні вимог апеляційної скарги, а постанову суду першої інстанції залишити без змін з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_2 (далі - позивач) є директором Приватного підприємства «Білозерська ремонтно-експлуатаційна служба «Прогрес» (далі - ПП «БРЕС «Прогрес»). Посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області (далі - відповідач, Департамент) 30.09.2016 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил вказаним підприємством за адресами вул. Ватутіна буд. 12 та вул. Будівельна буд. 12 у м. Білозерську Луганської області. Результати проведеної перевірки оформлені відповідними актами.

Згідно з цими актами підприємством виконано капітальний ремонт шиферної покрівлі, а саме: замінено шифер по всій площі покрівлі. Роботи з капітального ремонту виконувались без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт в Департаменті, що є порушенням пункту 2 статті 34, статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Будівельні роботи з капітального ремонту виконувались без проектної документації, що є порушенням статей 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Також зазначено, що на момент проведення перевірки будівельні роботи не проводились.

За наслідками вказаної перевірки відповідачем складено припис № 36 від 30.09.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за яким у зв'язку з встановленням виконання будівельних робіт з капітального ремонту шиферної покрівлі без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та без проектної документації, позивач повинен оформити документ, що дає право на виконання будівельних робіт та розробити проектну документацію. Термін виконання до 30.12.2016.

Також Департаментом складено припис № 37 від 30.09.2016 про усунення вчинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за яким у зв'язку з встановленням виконання будівельних робіт з капітального ремонту шиферної покрівлі без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та без проектної документації, позивач повинен оформити документ, що дає право на виконання будівельних робіт та розробити проектну документацію, термін виконання до 30.12.2016р.

Окрім цього, відповідачем складені відповідні протоколи від 30.09.2016 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 44 від 14.11.2016, якою притягнуто ОСОБА_2 як директора підприємства до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн. Постанова мотивована порушеннями з боку позивача, які відображені в актах перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.09.2016.

Вважаючи, що ПП «БРЕС «Прогрес», директором якого вона є, проведено поточний ремонт об'єктів нерухомості, що не вимагає реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та отримання проектної документації, ОСОБА_2 звернулась до суду за захистом свого порушеного права.

Частиною першою ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 27 вказаного Закону замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані, зокрема, забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією, застосовувати будівельні матеріали, вироби і конструкції, які відповідають державним стандартам, нормам і правилам і такі, що пройшли сертифікацію, якщо вона є обов'язковою.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, які належать до I-III категорій складності.

Частинами 1, 2 та 8 ст. 36 Закону № 3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

За наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Приписами пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до абзацу третього п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Чинним законодавством не визначено терміну «капітальний ремонт» або «поточний ремонт», отже спірним залишається питання щодо обґрунтованості віднесення здійснених позивачем робіт до капітального ремонту.

Підпунктом 1.2.6.9 пп. 1.2.6 п. 1.2 Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого Наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 № 150, до поточного ремонту даху та покрівлі віднесено заміну окремих плиток в етернітовій, черепичній або шиферній покрівлі.

Положеннями пп. 2.6.1 та 2.6.8 п. 2.6 вказаного Примірного переліку до капітального ремонту даху та покрівлі віднесено: заміну кроквяних ніг, мауерлатів, кроквяних ферм або елементів ферм та лат під покрівлею; ремонт м'якої, шиферної, металевої та інших покрівель з використанням нових матеріалів або суцільна заміна їх іншими матеріалами.

Відповідно до п. 3.7 Державних будівельних норм А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що капітальний ремонт - це сукупність робіт на об'єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

При цьому, зазначено, що капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об'єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджено Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, визначено, що ремонт будинку - це комплекс будівельних робіт, спрямованих на відновлення, з можливим поліпшенням експлуатаційних показників елементів будинку. Реконструкція жилого будинку - це комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог. Капітальний ремонт будинку - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов'язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об'єкта та його техніко-економічних показників.

Згідно з п. 2.4 вказаних Правил поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію.

Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

У Державних будівельних нормах В.2.6-14-97 «Конструкції будинків i споруд» «Покриття будинків i споруд» визначено, що покриття (дах) - це верхня огороджувальна конструкція будинку i споруди для захисту приміщень від зовнішніх кліматичних факторів i впливів. Покрівля - це елемент покриття (даху), який захищає будинок від проникнення в нього атмосферних опадів у вигляді дощу i талого снагу. Тобто, покрівля є елементом даху. Також з ДБН В.2.6-14-97 випливає, що кроквяна система є елементом даху.

Пунктом 2.5 вказаних правил визначено, що капітальний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта.

При цьому, пп. 2.5.1 п. 2.5 цих Правил передбачено, що під час капітального ремонту слід робити комплексне усунення несправностей будинку та обладнання, зміну, відновлення або заміну їх на більш довговічні й економічні, поліпшення експлуатаційних показників житлового фонду, здійснення технічно можливої й економічно доцільної модернізації жилих будинків з установленням приладів обліку тепла, води, газу, електроенергії і забезпечення раціонального енергоспоживання.

Підпунктом 2.6.1 п. 2.6 наведених Правил регламентовано, що при технічному обслуговуванні жилих будинків, підготовлених до капітального ремонту з відселенням мешканців, виконавець послуг повинен: - інформувати мешканців будинку про терміни початку і завершення капітального ремонту; - забезпечити огородження небезпечних ділянок; - забезпечити охорону і недопущення входу сторонніх осіб у відселені приміщення; - відключити у відселених квартирах санітарно-технічні, електричні і газові пристрої.

Також пп. 4.4.9 п. 4.4 Правил встановлено, що до ремонту покрівельного матеріалу необхідно привести в технічно справний стан несучі конструкції, устаткування (телеантени, витяжки та ін.) і водовідвідні елементи даху.

Державний комітет України з будівництва та архітектури у листі від 30.04.2003 № 7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів» зазначив, що капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності). У той же час поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Верховний Суд України у постанові від 27.02.2012 № 21-419а11 дійшов висновку, що до капітального ремонту відносяться роботи, пов'язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення з заміною конструктивних елементів споруди, а при поточному ремонті заміни конструктивних елементів споруди не відбуваються. Крім того, з Переліку вбачається, що поняття «капітальний ремонт» і «поточний ремонт» збігаються за назвою виконуваних робіт, проте при капітальному ремонті експлуатація будівлі за цільовим призначенням призупиняється, а при поточному - ні. Якщо після поточного ремонту відновлюється можливість експлуатації конструкцій та систем будівлі, як правило, без їх повної заміни, без відселення мешканців та без покращення експлуатаційних показників, то при капітальному ремонті ці ознаки повністю або частково мають місце.

У матеріалах справи наявні наступні документи: дефектний акт на поточний ремонт шиферної покрівлі житлового будинку № 12 по вулиці Будівельній; дефектний акт на поточний ремонт шиферної покрівлі на житловому будинку № 12 по улиці Ватутіна; довідки на вказані будинки; акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі за червень 2016 року; акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі по улиці Будівельній, 12 за липень 2016 року; акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі по улиці Будівельній, 12 за серпень 2016 року, акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі по улиці Ватутіна, 12 за червень 2016 року; акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі по улиці Ватутіна, 12 за липень 2016 року; акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту шиферної покрівлі по улиці Ватутіна, 12 за серпень 2016 року; а також акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту покрівлі за вересень 2014 року та акт форми 2 про приймання виконаних робіт по ремонту покрівлі за жовтень 2014 року.

З наведених документів вбачається, що роботи з ремонту шиферної покрівлі проводились із поступовою частковою заміною (ремонту) шиферної покрівлі, а не одноразовим проведенням робіт відносно всієї шиферної покрівлі даху вказаних будинків.

Наведені обставини, а також те, що під час проведення робіт з ремонту покрівлі не призупинялась експлуатація будинків по вулиці Ватутіна, 12 та по вулиці Будівельній, 12 або їх частин, підтверджуються й постановою Донецького окружного адміністративного суду від 13.02.2017 в справі № 805/4600/16а, яка набрала законної сили 31.05.2017.

Таким чином, суд апеляційної інстанції спростовує доводи апелянта щодо здійснення ПП «БРЕС «Прогрес» саме капітального ремонту будинків, розташованих за адресами вул. Ватутіна буд. 12 та вул. Будівельна буд. 12 у м. Білозерську Луганської області. Отже відсутність реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та проектної документації у спірних правовідносинах не є порушенням положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що постанова № 44 від 14.11.2016 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 та накладення на неї штрафу за вчинення адміністративного правопорушення в розмірі 850,00 грн є протиправною та підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до вимог ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до положень статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статями 94, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 211, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 29 червня 2017 року в справі № 227/541/17 за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Донецькій області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним рішення та скасування постанови про накладення штрафу - залишити без задоволення.

Постанову Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 29 червня 2017 року в справі № 227/541/17 - залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили. Ухвала прийнята за наслідками розгляду в письмовому проваджені набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі.

Колегія суддів М. Г. Сухарьок

Т. Г. Гаврищук

І. Д. Компанієць