Справа № 807/616/17
Суддя: Старунський Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2017-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2017 рокуЛьвів№ 876/9215/17

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді Старунського Д.М.,
суддів Багрія В.М., Рибачука А.І.,
за участю секретаря судового засідання Лемцьо І.В.,
представника відповідача Рапіти О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 17.05.2017 звернувся в суд з адміністративним позовом до Чопського прикордонного загону Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якому просив поновити строк звернення до суду, визнати протиправним та скасувати наказ начальника ( ІНФОРМАЦІЯ_1 від 19.03.2014 № 42-ос «По особовому складу» в частині продовження строку контракту сержанту ОСОБА_1 , молодшому інспектору прикордонної служби відділу прикордонної служби «Тиса» 1 категорії (типу Б) і місцем дислокації н.п. Соломоново, з 24 квітня 2014 року; зобов`язати керівництво (Чопського прикордонного загону) 94 прикордонного загону (І категорії) Західного регіонального управління (І категорії) державної прикордонної служби України дати направлення на медичний огляд військово-лікарської комісії Львівського клінічного госпіталю Державної прикордонної служби України сержанту прикордонної служби ОСОБА_1 , для визначення ступеня придатності до військової служби.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2017 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просить рішення суду першої інстанції скасувати та направити справу на продовження її розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали порушено норми матеріального та процесуального права. Апелянт вказує, що про порушення своїх прав, свобод та інтересів дізнався лише 27 квітня 2017 року, коли отримав доступ до оригіналів документів, а саме сфальсифікованого рапорту, наявного в матеріалах справи від 26.01.2014 та наказу від 19.03.2014 № 42-ос на продовження контракту.
При апеляційному розгляді представник відповідача заперечив вимоги апеляційної скарги та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Позивач в судове засідання не прибув, про дату, час і місце апеляційного розгляду був повідомлений належним чином, тому колегія суддів, у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України, вважає за можливе розглядати справу за його відсутності.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач звернувся до суду з пропуском місячного строку звернення до суду.
Колегія суддів апеляційного суду не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Положеннями статті 6 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.
Статтею 104 КАС України передбачено, що позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.
Відповідно до ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.
Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.
Таким чином, умовами застосування наслідків пропуску строку звернення до суду є насамперед його пропуск, відсутність заяви про поновлення строку, а у разі подання заяви про поновлення строку - відсутність поважних причин його пропуску.
Щодо визначення, власне, поважності причин пропуску строку звернення до суду, то суд апеляційної інстанції звертає увагу, що законодавством не встановлено перелік випадків, які можуть розцінюватись судом як поважні причини пропуску строків, а тому, відповідно, вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції суду, до якого з адміністративним позовом звертається позивач.
Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними в конкретній справі залежить від вказаних у позовній заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування, та доданих до неї матеріалів.
Так, колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 6 грудня 2016 року (справа п/800/9/16) зазначено, що у розумінні статті 100 КАС України поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з адміністративним позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.
Як встановлено судом першої інстанції та матеріалами справи підтверджується, що між ОСОБА_1 та Державною прикордонною службою України в особі Командира військової частини НОМЕР_1 ДПС України, 24.04.2009 було укладено контракт про проходження військової служби терміном на 5 років до 24.04.2014 (а.с. 20).
26.01.2014 позивач звернувся з рапортом до заступника начальника 1 відділення ДПС відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » капітана ОСОБА_2 , в якому просив звільнити його з органів ДПС України на підставі п. «б» ч. 6 ст. 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та у зв`язку із закінченням дії контракту» (а.с. 18).
19.03.2014 на підставі Указу Президента України від 17.03.2014 №303 «Про часткову мобілізацію» сержанту ОСОБА_1 було продовжено проходження військової служби за контрактом до закінчення особливого періоду згідно Наказу 42-0с «По особовому складу» від 19.03.2014 (а.с. 19).
Як видно із змісту позовної заяви, підставою для звернення ОСОБА_1 стала ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 березня 2017 року, на підставі якої позивач згідно протоколу про тимчасовий доступ до речей і документів від 27 квітня 2017 року отримав тимчасовий доступ до речей і документів серед яких було виявлено оригінал рапорту від 26 січня 2014 року такого змісту: «Від направлення на військово-лікарську комісію відмовляюсь, так як вважаю себе здоровим». Проте, такий рапорт, як вказує ОСОБА_1 він не писав та не підписував.
Крім того, з наказом від 19.03.2014 №42-ос про продовження строку контракту позивач ознайомлений не був та в матеріалах справи відсутня така розписка про ознайомлення.
Колегія звертає увагу на те, що при апеляційному перегляді представник відповідача не заперечив того факту, що позивач не був ознайомлений з оскаржуваним наказом під розписку.
Відтак, аналізуючи вищевказані обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки з наказом від 19.03.2014 №42-ос про продовження строку контракту позивач не був ознайомлений, тому з моменту ознайомлення з ним, а саме - 27.04.2017 позивачу стало відомо про порушення своїх прав, свобод та законних інтересів.
Зазначеним обставинам судом першої інстанції не надано належну правову оцінку, хоча останні дають підстави для висновку про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, а відтак дана справу підлягає розгляду по суті.
На погляд колегії суддів, ігнорування вказаних вище обставин приведе до позбавлення позивача захисту своїх порушених прав в судовому порядку, тобто доступу до правосуддя.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.
За таких обставин, оскаржена ухвала не відповідає нормам процесуального права, доводи апеляційної скарги складають підстави для її скасування та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 199 ч. 1 п. 3, 205 ч. 1 п .6, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2017 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №807/616/17 скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Д. М. Старунський
судді В. М. Багрій
А. І. Рибачук

Повний текст судового рішення виготовлено 10.10.2017