Справа № 826/936/17
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2017-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

06 жовтня 2017 року № 826/936/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Федорчука А.Б., суддів: Качура І.А., Келеберди В.І., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської

міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного

інспектора будівельного нагляду Єрмак Наталії Михайлівни

Державної архітектурно-будівельної інспекції України,

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Екотрайр Юкрейн»,

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія управління активами

«Капітал Інвест»,

ОСОБА_2,

Громадська організація «Звіринецькі пагорби»

про визнання протиправним та скасування рішення

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України, Суд розглядає справу у письмовому провадженні.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, в особі Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - Позивач), звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі головного інспектора будівельного нагляду Єрмак Наталії Михайлівни (надалі - Відповідач 1), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (надалі - Відповідач 2), треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Екотрайр Юкрейн» (надалі - третя особа 1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія управління активами «Капітал Інвест» (надалі - третя особа 2), ОСОБА_2 (надалі - третя особа 3), Громадська організація «Звіринецькі пагорби» (надалі - третя особа 4), в якому просить: визнати протиправним та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Єрмак Наталії Михайлівни від 11.11.2016 про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки кварталу поміж вул. Мічурина, 10 га пров. Бастіонним, 5 а-13-6 у Печерському районі м. Києва від 12.05.2014 № 4773/0/12/009-14; визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Єрмак Наталії Михайлівни від 11.11.2016 про зобов'язання вжити заходів щодо скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки кварталу поміж вул. Мічурина 10 та пров. Бастіонним, 5-а-13-6 у Печерському районі м. Києва від 12.05.2014 № 4773/0/12/009-14.

В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначає, що Відповідач 1 не оформив належним чином результати перевірки, чим грубо порушено вимоги п. 29, п. 32 Порядку 698, а саме не складено протоколу про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном, хоча згідно акту перевірки такі правопорушення були виявлені Відповідачем 1; на офіційному сайті Держархбудінспекції відсутня оприлюднена інформація про рішення від 11.08.2016 р. прийняте Відповідачем 1, чим порушено приписи п. 32 Порядку № 698, що є підставою для скасування спірного рішення.

Представником Позивача подано до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності в письмовому провадженні.

Відповідач 1 в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлені про розгляд справи.

Відповідачем 1 надано суду письмові заперечення на позовну заяву, в яких просить відмовити в задоволенні позовних вимог в зв'язку з тим, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Крім того, Відповідачем 1 заявлено клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник Відповідача 2 проти позовних вимог заперечував в повному обсязі, з підстав викладених в письмових запереченнях на позовну заяву.

В судове засідання представники третіх осіб 1-3 не з'явився, хоча були належним чином повідомлені про розгляд справи.

Представниками третіх осіб 1-3 подано суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

В матеріалах справи містяться письмові пояснення представників третіх осіб 1-3, в яких останні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили позов задовольнити.

Представник третьої особи 4 проти позовних вимог заперечував в повному обсязі та надав суду письмові заперечення на позовну заяву. В обґрунтування заперечень представник третьої особи 4 зазначає, що Відповідач діяв лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом України та іншими нормативними актами, що регулюють діяльність Відповідача з дотриманням вимог ч.2 ст.19 Конституції України.

У відповідності до частини 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 31.08.2016 р. прийнято Наказ про проведення позапланової перевірки на підставі ст. 41 Закону України Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 5 п. 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. №698 на підставі Довідки про результати документальної перевірки від 25.08.2016 р. (надалі - Наказ №698).

На підставі Наказу №698 головному інспектору будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Єрмак Наталії Михайлівни 24.10.2016 р. видано направлення на проведення позапланової перевірки №б/н, для проведення позапланової перевірки Департамента містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), строком дії з 24.10.2016 р. по 11.11.2016 р.

Головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Єрмак Н.М. здійснено позапланову перевірку Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), перевірка проведена в присутності директора Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - головного архітектора міста Свистунова О.В.

За результатом перевірки 11.11.2016 р. складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (надалі - Акт перевірки).

В Акті перевірки встановлено, що Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) 12.05.2014 надано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки у кварталі поміж вул. Мічуріна, 10 та пров. Бастіонним, 5-а-13-6 у Печерському районі м. Києва на будівництво житлового комплексу з підземним паркінгом та вбудованими нежитловими приміщеннями за №4773/0/12/009-14 замовнику ТОВ «Екотайр Юкрейн» (землекористувачам: ТОВ «Компанії з управління активами «Капітал Інвест», ОСОБА_2) при невідповідності намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, чим порушено абз. 2 п.2.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 07.07.2011 р. № 109.

На підставі Акту перевірки Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві 11.11.2016 р. винесено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Єрмак Н.М. 11.11.2016 р. прийнято Рішення про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки кварталу поміж вул. Мічурина, 10 га пров. Бастіонним, 5 а-13-6 у Печерському районі м. Києва від 12.05.2014 № 4773/0/12/009-14.

Позивач вважає спірні рішення Відповідачів протиправними та звернувся до суду з відповідним позовом.

Повно та всебічно дослідивши наявні матеріали справи, а також норми чинного законодавства, Суд прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, виходячи з наступного.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року, Закон України «Про архітектурну діяльність №687-XIV.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закон України «Про архітектурну діяльність», Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За приписами статті 10 Закон України «Про архітектурну діяльність», встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Частиною 1 ст. 41 Закон України «Про архітектурну діяльність», встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 7 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом 6) контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється "Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі Порядок №553).

У відповідності до пп. 1, 2, 3 п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. (п.5 Порядку №553).

Судом встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки Позивача слугувало звернення Громадської організації «Звіринецькі пагорби» від 24.05.2016 р.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

Як вбачається з Акту перевірки, перевіряючим встановлено, що відповідно до Генерального плану міста Києва до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 р. №370/1804 функціональне призначення земельної ділянки - частково територія багатоповерхової житлової забудови, частково територія садибної забудови (існуюча) та згідно з рішеннями Київської міської ради від 28.08.2008 р. №№195/195, 199/199, 202/202, 204/204, 213/213, 220/220, 181/181, 215/215 внесено зміни до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, а саме територію, яка передається відповідно до цих рішень, вилучена із категорії багатоповерхової житлової забудови та переведена за функціональним призначенням до території садибної забудови, цільове призначення земельних ділянок, на яких передбачається будівництво житлового комплексу з підземним паркінгом та вбудованими нежитловими приміщеннями, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що не відповідає містобудівній документації.

Відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», програми розвитку регіонів та населених пунктів, програми господарського, соціального та культурного розвитку повинні узгоджуватися з містобудівною документацією відповідного рівня. Вимоги містобудівної документації є обов'язковими для виконання всіма суб'єктами містобудування.

Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У відповідності ч. 1. ст. 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Відповідно до ч. 4. ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Згідно із ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Зазначені норми Закону кореспондуються з положеннями Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (надалі - Порядок № 109).

Крім того, Відповідачі звертають увагу Суду, що відповідно до Історико-архітектурного опорного плану в складі проекту Генерального плану м. Києва зазначені земельні ділянки (у кварталі поміж вул. Мічуріна, 10 та пров. Бастіонним, 5-а - 13-6 у Печерському районі м. Києва) потрапляють до Центрального історичного ареалу, в зону охорони пам'ятки містобудування національного значення (Звіринецьке укріплення Київської фортеці) згідно Переліку об'єктів культурної спадщини національного значення, які вносяться до Державного реєстру нерухомих пам'яток України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2012 р. № 929. Відповідно до п. 3.4.1.5 ДБН Б.2.2-2-2008 «Склад, зміст, порядок розроблення, погодження та затвердження науково-проектної документації щодо визначення меж та режимів використання зон охорони пам'яток архітектури та містобудування», в охоронній зоні забороняють будівництво, земляні роботи і впорядження, що порушують засади збереження пам'ятки та традиційного характеру її середовища.

Ділянки межують з територією пам'ятки ландшафту місцевого значення «Історичний ландшафт Київських гір і долини р. Дніпра», яку включено до Державного реєстру нерухомих пам'яток України як пам'ятку ландшафту місцевого значення наказом Міністерства культури і туризму від 03.02.2010 № 58/0/0/16-10 (охоронний № 2600189) та розташовані в зоні охорони археологічного культурного шару 2 категорії, де будь-яким земляним, будівельним роботам повинна передувати археологічна експертиза.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України» від 13 січня 2009 року № 850-VI, встановлено по периметру земельної ділянки Національного ботанічного саду ім. М. М. Гришка НАН України охоронну зону не менше 200 метрів від її меж з відповідними положеннями правового режиму земель вказаної охоронної зони.

З аналізу матеріалів справи, Суд приходить до висновку, що Відповідачем 1 правомірно встановлено, що Департаментом при видані містобудівних умови та обмеження забудови земельної ділянки №4773/0/12/009-14 від 12.05.2014 р. «Будівництво житлового комплексу з підземним паркінгом та вбудованими нежитловими приміщеннями» у кварталі поміж вул. Мічуріна. 10 та пров. Бастіонним, 5-а-13-6 у Печерському районі м. Києва було порушено абз. 2 п.2.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст.

За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5. Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об'єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав (п. 23, п.29 Порядку №553).

Як вбачається з матеріалів справи, що на підставі Акту перевірки Відповідачем 1 винесено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 11.11.2016 р.

В частині посилання Позивача на порушення Відповідачем 1 п. 29 Порядку №553, а саме не складання Протоколу про адміністративне правопорушення, Суд зазначає наступне.

Як вбачається з Акту перевірки, Відповідачем 1 на останньому аркуші зазначено наступне: «Оскільки на момент перевірки норма, яка передбачає відповідальність за порушення строків надання замовникові містобудівних умов та обмежень, будівельного паспорта забудови земельної ділянки, висновків (звітів) експертизи проектної та містобудівної документації, надання таких документів з порушенням встановленого порядку, а також вимагання у замовника документів, не передбачених законодавством (абз. 1 ч. З ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення) не набрала чинності, протокол про адміністративне правопорушення не виносилось.».

У відповідності до пп. 2 п. 1 розділу I Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» від 09.04.2015 р. N 320-VIII, з 01.01.2017 р. абзац перший частини третьої статті 96 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення буде викладено у новій редакції.

З аналізу матеріалів справи та норм права, Суд приходить до висновку, що в зв'язку з тим, що зміни в ст. 96 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення набирала законної з 01.01.2017 р. то Відповідачем 1 правомірно не було складено Протокол про адміністративне правопорушення не виносилось, про що і повідомлено Позивача в Акті перевірки.

Судом встановлено, що на виконання вимог Припису від 11.11.2016 р., Позивач листом від 26.12.2016 р. № 055-22240, повідомив Відповідача 1 про виконання вимог, встановлених даним приписом, що свідчить про визнання Позивачем законності дій Відповідача 1 під час позапланової перевірки та прийнятих ним рішень.

З аналізу вищезазначених норм права та матеріалів справи, Суд приходить до висновку, що Відповідачі діяли у відповідності до вимог законодавства, а спірні рішення є правомірними.

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що позовні вимоги Позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням викладеного, суд приходить висновків про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 128, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя А.Б. Федорчук

Судді І.А. Качур

В.І. Келеберда