Справа № 826/25862/15
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2017-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 січня 2017 року № 826/25862/15

Окружний адміністративний суд міста Києва колегією суду у складі головуючого судді Келеберди В.І., суддів Качура І.А., Данилишина В.М. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про визнання незаконним та скасування припису № С-1205-1, постанови № А-2605/5 від 26.05.2015.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі - суд) надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач), в якому позивач просить визнати незаконним та скасувати припис № с-1205/1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 12.05.2015, визнати незаконною та скасувати постанову № А-2605/5 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 26.05.2015.

Крім того позивач просить поновити строк на подання адміністративного позову та зупинити виконання виконавчого провадження ВП №49248124 від 04.11.2015.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 12.05.2015 року відповідачем проведено безпідставну, на її думку, позапланову перевірку щодо підключення житлового будинку за адресою: Київська обл. Бородянський р-н., АДРЕСА_1, до каналізації та системи, за наслідками якої винесено припис № С-1205/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого у термін до 01.08.2015 запропоновано усунути виявлені перевіркою порушення.

При складенні припису відповідачем, на думку позивачки, не взято до уваги того факту, що для проведення системи водопостачання та водовідведення на земельній ділянці, яка належить позивачці на праві приватної власності, і тим більше при виконанні ремонтних робіт не потрібно оформлення будівельної декларації.

Цього ж дня відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1205/1.

На підставі спірного припису, акту та протоколу, відповідачем 26.05.2015 винесено постанову № А-2605/5 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

Зазначені припис та постанову позивач вважає незаконними, складеними з порушеннями законодавства, а викладені за результатами перевірки висновки такими, що не відповідають дійсним обставинам, у зв'язку з чим просить їх скасувати.

Відповідною ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі №826/25862/15 (далі - справа), яку призначено до розгляду у судовому засіданні.

09 грудня 2015 року через канцелярію суду надійшла заява позивача про забезпечення позову шляхом зупинення виконання постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області № А-2605/5 від 26 травня 2015 року.

16 грудня 2015 року судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2016 № 660 відповідно до п. 2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду справу передано на повторний автоматичний розподіл справ.

Ухвалою суд 25.02.2016 суддею справу прийнято до провадження та призначено до вирішення у судовому засіданні.

Ухвалою суду від 25.02.2016 передано на розгляд до Бородянського районного суду Київської області справу № 826/25862/15 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області в частині позовних вимог про скасування постанови від 26.05.2015 № А/2605/5.

Ухвалою суду від 08 червня 2016 року замінено відповідача на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Позивач в судовому засіданні підтримала позов та просила задовольнити його повністю.

Відповідач проти позовних вимог заперечував з підстав, викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, а також відсутність заперечень з цього приводу з боку представників сторін, у відповідному судовому засіданні судом, згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

В силу ч. 1 ст. 41 КАС України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. У разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши у порядку письмового провадження належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд

ВСТАНОВИВ:

25 листопада 2015 року до Окружного адміністративного суду міста Києва поза строками звернення до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про визнання незаконним та скасування припису № С-1205-1, постанови № А-2605/5 від 26.05.2015.

Позивачем одночасно висловлено прохання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, обґрунтоване тим, що постанову про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення штрафу у розмірі втричі більшому ніж отримувана позивачем пенсія, вона отримала 23 червня 2015 року.

Враховуючи визначений статтею 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» 15-денний строк оскарження спірної постанови до суду, позов мав бути поданий не пізніше 08 липня 2015 року. Однак, отримавши оскаржувану постанову, стан здоров'я позивача погіршився, загострились хронічні захворювання, у зв'язку з чим позивач потребувала невідкладного лікування. За таких обставин, строки звернення до суду позивачкою пропущено у зв'язку із реабілітаційним лікуванням у санаторіях, про що суду надано відповідні документальні докази.

За таких обставин, враховуючи надання відповідних документальних доказів, суд знаходить причини пропуску строку звернення до суду обґрунтованими, та поновлює його для позивача.

12 травня 2015 року головним державним інспектором Інспекційного відділу № 2 Інспекційного управління № 1 ОСОБА_2 у присутності гр. ОСОБА_1 на підставі направлення для проведення позапланової перевірки проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об'єкті за адресою: Київська область, Бородянський район, АДРЕСА_1.

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12 травня 2015 року та встановлено, що:

замовником будівництва гр. ОСОБА_1 на власній земельній ділянці яка належить на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 717515 від 23.06.2010 за зазначеною адресою, зі слів гр. ОСОБА_1 у 2015 році розпочато виконання будівельних робіт з влаштування інженерних мереж та будівництва інженерних споруд, без документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги ст. ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Замовником будівництва гр.. ОСОБА_1 отримано технічний паспорт № 516 від 30.11.2011 виданий КП Київської обласної ради «Бородянське бюро технічної інвентаризації», в якому зазначено, що житловий будинок літ. «А» загальною площею 86,0 кв.м. побудований в 1958 р., погріб окремо збудований літ. «Б» площею 10 кв.м. побудовано в 1965 р., вбиральня літ «Е» площею 1 кв.м. побудовано в 1984 р., сарай літ «Ж» площею 24,4 кв.м. побудовано в 1964 р., а також господарські споруди літ « 1» побудовано в 1965 р., «4» побудовано в 2001 р., « 6» побудовано в 2000 р., « 9» побудовано в 2010 р., « 10» побудовано в 2010 р., «І» побудовано в 1980 р. На час перевірки будівельні роботи не виконувались.

Позивачу надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12.05.2015 № С-1205/1 з вимогою усунути порушення в термін до 01.08.2015 в установленому законодавством порядку.

Окрім того, складено протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1205/1 від 12.05.2015 в якому зазначено про час і місце, дату розгляду справи.

На підставі вказаних документів 26 травня 2015 року відповідачем винесено постанову № А-2605/5 у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

Позивач, не погоджуючись із спірними приписом та постановою, оскаржила їх в адміністративному порядку, звернувшись до суду з даним адміністративним позовом.

Як вже зазначалося, позовні вимоги в частині скасування постанови від 26.05.2015 № А-2605/5 направлено для розгляду до Бородянського районного суду Київської області, відповідно до п.2 ч. 1 ст. 18, ч.1 ст. 276, п.2.ч. 1 ст. 22, ч. 4 ст. 22 КАС України.

Суд, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури, додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Згідно з Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Щодо діяльності деяких підрозділів Державної архітектурно-будівельної інспекції» № 272 від 10.10.2014 р., Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утворений як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України з 14 жовтня 2014 року.

З 02 червня 2011 року діє Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органом державного-архітектурно-будівельного контролю.

Виходячи з п. 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема: - подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Державної архітектурно-будівельної інспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З матеріалів, доданих до справи, вбачається, що позапланову перевірку було здійснено у зв'язку зі зверненням гр. ОСОБА_3 від 27.03.2015 № 10/10-11-2703/82. Однак, повідомлення фізичних осіб про проведення позапланової перевірки ні Порядком № 553, ні законодавством не передбачено.

Перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів, як вбачається з матеріалів справи, проведено у присутності замовника будівництва - ОСОБА_4 в результаті якої встановлено виконання у 2015 році будівельних робіт з влаштування інженерних мереж та будівництва інженерних споруд без документів, що дають право на їх виконання.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-17) проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Замовник має право виконувати будівельні роботи після:

- направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного-архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування:

- реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;

- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів складності будівництва, що належать до IV-V категорій складності.

Документи, що надають право на виконання будівельних робіт є чинними до завершення будівництва.

Будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств та реставрації, капітального ремонту, що передбачено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону № 3038-17 проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст.. 31 цього Закону, її експертизи;

затвердження проектної документації;

виконання підготовчих та будівельних робіт;

прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до ст. 29 Закону № 3038-17 основними складовими вихідних даних є, зокрема, містобудівні умови та обстеження.

Згідно з ст. 34 Закону № 3038-17 замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного-архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів складності будівництва, що належать до IV-V категорій складності.

За таких обставин, посилання позивача на п. 4 «Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», яке затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 є безпідставним.

Отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, будівництво на вказаній земельній ділянці повинно виконуватись із врахуванням вимог Закону № 3038-17, чого позивачкою не було здійснено, що стало підставою для складення акту, та протоколу і винесення припису.

Як вбачається з матеріалів справи, складені за результатами перевірки матеріали отримані позивачкою особисто, про що свідчить її підпис на вказаних документах.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 41 Закону № 3038-17 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Посадові особи інспекції державного-будівельного контролю можуть, зокрема, видавати обов'язкові для виконання приписи про усунення порушень та зупинення підготовчих та будівельних робіт, якщо ті здійснюються із порушенням або без відповідних документів.

Згідно з ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-17 посадові особи органі державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема, будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За своєю правовою сутністю припис - це документоване управлінське рішення нормативного характеру, обов'язкове для виконання у визначені строки, який видається суб'єкту містобудування посадовою особою Державної архітектурно-будівельної інспекції в межах наданих повноважень з метою усунення порушень вимог законодавства та не передбачає застосування санкцій відносно такого суб'єкта містобудування.

Окрім того, відповідно до п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та Законами України та не вбачає підстав для скасування оскаржуваного припису.

Згідно з ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та обставин суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, про визнання незаконним та скасування припису № С-1205-1 є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 17, 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя В.І. Келеберда

Судді І.А. Качур

В.М.Данилишин