Справа № 806/1564/17
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2017-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2017 року Житомир справа № 806/1564/17

категорія 5.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Липи В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Білокоровицьке лісове господарство" до Закарпатської митниці ДФС про визнання дій протиправними,-

встановив:

Державне підприємство "Білокоровицьке лісове господарство" звернулося до суду з позовом до Закарпатської митниці ДФС про визнання дій протиправними.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідачем в порушення норм ст.199 Митного кодексу України , безпідставно було проведено затримку залізничних вагонів №68701143, №66876889, №66104001 з вантажем "лісоматеріали". При цьому, позивач акцентував увагу на відсутності належних підстав для зупинення пропуску товару, вичерпний перелік яких визначений законом, та зазначив про порушення встановленої процедури проведення відповідного огляду товару. Позивач наголосив, що в порушення ст.249 Митного Кодексу, про проведення переогляду вантажу підприємству не повідомлялося. Також не повідомлялося про зупинку вагонів. Позивач зазначив, що незважаючи на надання відповідачу повного пакету документів, відповідачем не вчинено дій щодо вчасного завершення митних формальностей та проведення митного оформлення, що спричинило негативні наслідки для позивача, що полягають у безпідставному нарахуванні за затримку вагонів платежів всього на суму 49083,70 грн. Тому, вважає такі дії протиправними.

Представник позивача про час, дату та місце розгляду справи повідомлений вчасно і належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представником відповідача в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений вчасно і належним чином. Проти позову заперечує з мотивів, викладених в письмових запереченнях.

Представником відповідача через канцелярію суду надано клопотання про залишення без розгляду позовної заяви, у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду.

Суд відмовляє у задоволенні заявленого клопотання представника відповідача, оскільки суд визнав поважними причини пропуску строку звернення до суду позивача на підставі доданих матеріалів.

Суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними та достатніми у ній доказами на підставі положень статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для її розгляду та вирішення спору по суті в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що між ДП "Білокоровицьке лісове господарство", в особі директора ОСОБА_1 (Продавець), з однієї сторони та фірмою "Тужер" Угорщина, в особі директора ОСОБА_2 (Покупець), укладено контракт №04-10-201 від 04.10.2011 року, відповідно до якого Продавець продає, а Покупець купує лісоматеріали - пиловник сосновий 1,2. сорт, діаметром 14-25 см. та баланси соснові.

ДП "Білокоровицьке лісове господарство" на виконання вимог Контракту здійснив завантаження лісопродукції.

У травні 2016 року Закарпатською митницею ДФС на станції Батьово були затримані вагони №68701143, №66876889, №66104001, за результатами переогляду вантажу складено акт від 01.06.2016 р. №/2016/ЗМЗ-03022, згідно з яким сторонніх вкладень у вантажі "лісоматеріали" не виявлено.

01.06.2016 р. Закарпатською митницею ДФС прийнято рішення про випуск вигонів, про що залізницею складено акти загальної форми на випуск вагонів від 01.06.2016 р. № 399, №402, №408 з нарахуванням належних платежів за затримку.

Вважаючи дії Закарпатської митниці ДФС по затримці вагонів неправомірними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд враховує наступне.

Спірні правовідносини між сторонами щодо порядку, підстав та строків здійснення митного контролю товару та транспортних засобів комерційного характеру у пункті пропуску через державний кордон України регулюються правовими нормами Митного кодексу України, що були чинні на день виникнення таких відносин.

Відповідно до пункту 24 ч.1 ст.4 Митного кодексу України, митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з ч.3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання мінімуму митних формальностей для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст. 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно ст.318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які перемішуються через митний кордон України (ч.1). Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (ч.3).

Статтею 336 Митного кодексу України передбачено, що митний огляд (огляд та переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення є однією із форм митного контролю, який здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів.

Згідно з ч.5 ст. 338 МК України крім випадків, зазначених у частинах другій - четвертій цієї статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів.

Системний аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що митний огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення є однією із форм митного контролю, який може проводитися за наявності на те лише визначених законом підстав.

Як встановлено судом, для здійснення митних процедур позивачем були подані товаросупровідні документи на товар "лісоматеріали", що слідував у вагонах №68701143, №66876889, №66104001.

За результатами переогляду вантажу інспекторами Закарпатської митниці ДФС складено акт від 01.06.2016 р. №/2016/ЗМЗ-03022, згідно з яким сторонніх вкладень у вантажі "лісоматеріали" не виявлено.

Представник відповідача у своїх запереченнях посилається на те, що митний огляд вагонів здійснювався на підставі листа Управління СБУ у Закарпатській області від 27.04.2016 №58/14-1258, відповідно до якого необхідно було вжити додаткових заходів щодо перевірки законності переміщення товару-лісової продукції та провести огляд із залученням спеціалістів, доручення слідчого з особливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області ОСОБА_3 №860 від 29.04.2016 р., листа ДФС від 14.01.2016 р. №67/07-70/1-22 (а.с.63-64).

Водночас, як зазначено в графі 4 дослідженого судом акту такого огляду №/2016/ЗМЗ-03022, підставою для здійснення такого заходу митного контролю є п.5 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2012 № 467 та ст.218,338 МКУ, а не перелічені звернення.

Згідно з ч.7 ст.338 МК України порядок проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Вичерпний перелік відповідних підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України" визначається Кабінетом Міністрів України.

Такий перелік затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2012р. №467 "Про затвердження вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України" (далі - Постанова № 467).

Відповідно до вимог п.5 Постанови №467 самостійною підставою для проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення є переміщення товарів за маршрутом або у спосіб, що є типовим для переміщення предметів контрабанди або товарів, які є безпосередніми предметами порушення митних правил.

Всупереч вказаним вимогам відповідачем в ході розгляду справи на надано жодних доказів того, що переміщення позивачем в залізничних вагонах задекларованого вантажу "Деревина: лісоматеріали необроблені, хвойних порід: пиловник сосновий, неокорений 1 гатунку" є "переміщення товарів за маршрутом або у спосіб, що є типовим для переміщення предметів контрабанди або товарів, які є безпосередніми предметами порушення митних правил".

Також, суд зазначає, що лист Управління СБУ у Закарпатській області від 27.04.2016 №58/14-1258, доручення слідчого з особливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області ОСОБА_3 №860 від 29.04.2016 р., лист ДФС від 14.01.2016 р. №67/07-70/1-22 не містять жодної інформації, що дозволяє її фіксування, ідентифікацію та опрацювання, та не містять дані, достатні для формування висновку про можливість переміщення тих чи інших товарів, транспортних засобів з ознаками порушень митних правил, передбачених статтями 482, 483 МК України.

Окрім іншого, суд вважає за необхідне відмітити, що за результатами проведеного огляду встановлено, що вантаж відповідає відомостям зазначеним у ТСД та МД та зазначено, що "порушення митних правил не виявлено".

Щодо посилань представника позивача на проведення відповідачем огляду товару за відсутності самого позивача, що є порушенням ст.249 МК України, суд враховує слідуюче.

Відповідно до п.1.5. Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.02.2013 за №318/22850, огляд товарів посадовою особою митного органу може бути розпочатий тільки у разі, якщо проведення необхідних вантажних операцій з товарами може бути забезпечене власником товарів або уповноваженою особою безпосередньо під час огляду, а також проведення огляду не спричинить втрати товарів або зміни їх стану.

Водночас статтею 249 МК України визначено, що декларанти або уповноважені ними особи можуть бути присутніми під час митного оформлення товарів, які пред'являються ними для такого оформлення. У разі застосування заходів, передбачених статтями 338 і 339 цього Кодексу, а також на вимогу органу доходів і зборів присутність декларантів або уповноважених ними осіб під час митного оформлення є обов'язковою.

Проте всупереч зазначеному, відповідачем здійснено огляд товару за відсутності позивача, чим порушено його права.

Щодо тверджень представника позивача про порушення строку проведення переогляду суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.4 МК України, митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання.

Митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідно до ст.248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно ч.1 ст.255 МК України, митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Як встановлено судом, митне оформлення товару у названих залізничних вагонах розпочалося в період їх прибуття на станцію Батьово 20.05.2016 р. та 23.05.2016 р. та тривало по 01.06.2016 р. (рішення Закарпатської митниці про випуск вагонів для прослідування за призначенням).

Отже, всупереч вищенаведеним нормам чинного законодавства, відповідачем не здійснено визначених законом дій для митного оформлення у строк, встановлений ч.1 ст.255 МК України.

Таким чином, відповідачем порушені вимоги ч.1 ст.255 Митного кодексу України при митному оформленні.

Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.2011 у справі "Рисовський проти України" Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб ("Беєлер проти Італії", "Онер'їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови", "Москаль проти Польщі"). Зокрема, на державні органи покладено обов'язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії" від 20.05.2010, і "Тошкуце та інші проти Румунії" від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси ("Онер'їлдіз проти Туреччини", та "Беєлер проти Італії").

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків ("Лелас проти Хорватії").

Отже, протиправні дії Закарпатської митниці ДФС та порушення, не повинні мати негативних наслідків для позивача.

Таким чином, незважаючи на наявність у Закарпатської митниці Державної фіскальної служби права на проведення митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення, дії відповідача по затримці та переогляду залізничних вагонів №68701143, №66876889, №66104001 з лісоматеріалами Державного підприємства "Білокоровицьке лісове господарство" на залізничній станції Батьово є протиправними, так як були вчиненні за відсутності законних підстав для такого огляду та призвели до порушення прав позивача у вигляді додаткових витрат за затримку вказаних вагонів на загальну суму 49083,70 грн.

Керуючись статтями 71,126,160-163,186,254 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України по затримці вагонів №68701143, №66876889, №66104001 з лісоматеріалами Державного підприємства "Білокоровицьке лісове господарство" на залізничній станції "Батьово" митного посту "Залізничний" Закарпатської митниці ДФС.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя В.А. Липа