Справа № 806/2772/16
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2017-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Токарева М.С.
Суддя-доповідач:ОСОБА_1
УХВАЛА

іменем України

"11" жовтня 2017 р. Справа № 806/2772/16

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Мацького Є.М.

суддів: Шевчук С.М.

ОСОБА_2,

за участю секретаря судового засідання Гунько Л.В.,

апелянта ОСОБА_3

представника апелянта ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "11" липня 2017 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Департаменту захисту економіки Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до Департаменту захисту економіки Національної поліції України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ від 08 листопада 2016 року №634 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_3

- визнати протиправним та скасувати наказ від 14.11.2016 року№279 о/с "По особовому складу" про звільнення зі служби ОСОБА_3;

- поновити його на службі на посаді оперуповноваженого управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України з 17.11.2016 року;

- стягнути з Департаменту захисту економіки Національної поліції України на його користь суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу без врахування обов'язкових податків та зборів.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказом Департаменту захисту економіки Національної поліції України №634 від 08.11.2016 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" його було притягнено до відповідальності за порушення вимог ч.1 ст.18 та ст.64 Закону України "Про національну поліцію", а саме за не дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, присяги поліцейського та передбачено звільнити його зі служби в поліції. Підставою для винесення вказаного наказу стали події які відбулися 06.11.2016 року у кафе "Тік - Так", а саме: працівники управління патрульної поліції в м. Житомирі реагуючи на виклик, який надійшов на спецлінію "102", затримали старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та лейтенанта поліції ОСОБА_6 за вчинення хуліганських дій. Наказом Департаменту захисту економіки Національної поліції України №279 о/с від 14.11.2016 року ОСОБА_3 з 16.11.2016 року було звільнено зі служби в поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію" у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Не погоджуючись з винесенням вищезазначених наказів, позивач вважає, що його звільнення з посади є протиправним та безпідставним, оскільки ні наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ні у висновку про проведення службового розслідування не встановлено, які саме норми закону було ним порушено та у чому полягає порушення присяги. Також позивач вказує, що 07.11.2016 прокуратурою Житомирської області відкрито кримінальне провадження №0000099 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України, проте жодних повідомлень про підозру відносно нього не було вчинено. Також вказує, що вчинення кримінального правопорушення у разі набрання законної сили відповідним рішенням суду є самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції. Водночас, позивач вказав, що наказ від 14.11.2016 №279 "По особовому складу", який підписаний начальником Департаменту захисту економіки Національної поліції України є незаконним, оскільки питання про звільнення його з органів поліції повинно вирішуватись лише головою Національної поліції України.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 11.07.2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятою постановою ОСОБА_3 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вищевказану постанову та прийняти нову, якою позов задовольнити в повному обсязі. В апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необ'єктивність та необґрунтованість оскаржуваного рішення, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає не підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з листопада 2012 року проходив службу в органах внутрішніх справ та Національній поліції України.

06 листопада 2016 року Департамент захисту економіки Національної поліції України було повідомлено про надзвичайну подію, що сталася за участю співробітників Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ( далі - УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ НПУ), зокрема старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3

Відповідно до повідомлення оператора пультової охорони "Венбест", яке надійшло до чергової частини Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області, невідомі особи з явними ознаками алкогольного сп'яніння, які відрекомендувалися працівниками поліції, безпричинно бешкетували та на дворі здійснювали постріли.

Вказане повідомлення було зареєстроване у Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчиненні правопорушення та інші події ВП ГУНП в Житомирській області за №55647 від 06.11.2016 року.

Наказом Департаменту захисту економіки Національної поліції України №625 від 07.11.2016 року, з метою з'ясування обставин вищезазначеної події та з'ясування інших причин і умов було призначено службове розслідування та відсторонено ОСОБА_3 від виконання службових обов'язків за займаною посадою на час його проведення.

08.11.2016 року, на виконання вказаного наказу №625, комісією було складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни працівниками Управління захисту економіки в Житомирській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та лейтенантом поліції ОСОБА_6

Із матеріалів службового розслідування вбачається, що 06.11.2016 року близько о 05:00 оперуповноважений ОСОБА_3 разом з старшим оперуповноваженим УЗЕ в Житомирській області ОСОБА_6, перебуваючи поза службою, у цивільному одязі без табельної вогнепальної зброї, відпочивали у кафе "Тік-Так", розташованого за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 3. Під час відпочинку в останніх виник конфлікт з адміністратором вказаного закладу у зв'язку з відмовою розраховуватись за надані їм послуги у результаті чого адміністратором кафе викликано пультову охорону ТОВ "Венбест". По прибуттю останніх, між поліцейськими та охоронцями виникла суперечка під час якої старший лейтенант поліції ОСОБА_3 наніс два удари кулаком в область обличчя охоронцю ТОВ "Венбест" ОСОБА_7, спричинивши йому тілесні ушкодження.

У подальшому старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та лейтенанта поліції ОСОБА_6 було затримано поліцейськими УПП в м. Житомирі ДПП НПУ та доставлено до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області. При затриманні ОСОБА_1 спричинив пошкодження службового автомобіля марки "Toyota-Prius" номерний знак 060918 у вигляді деформації заднього лівого крила шляхом нанесення удару кулаком.

З метою встановлення стану алкогольного сп'яніння лейтенанта поліції ОСОБА_3, було доставлено до Житомирського обласного наркологічного диспансеру Житомирської обласної ради, де виявлено алкогольне сп'яніння 2,93 проміле.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Департаменту захисту економіки від 07.11.2016 року №625 було призначено проведення службового розслідування, відповідно до вимог п.2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС від 12.03.2013 року за №230.

В матеріалах справи містяться письмові пояснення ОСОБА_3 від 06.11.2016 року, в яких позивач зазначив, що свої дії під час конфлікту вважає неправомірними, вказав, що ним було порушено службову дисципліну та правила поведінки в побуті.

Відповідно до висновку службового розслідування від 08.11.2016 року, наказом Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.11.2016 року №634 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3, оперуповноваженого УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ НПУ, за порушення вимог п.1 ч.1 ст.18 та ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", керуючись статтями 2,4,5,7,12,14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460 - ІV, передбачено звільнити зі служби поліції.

Відповідно до наказу від 14.11.2016 №279 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3, оперуповноваженого управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, звільнено з 16.11.2016 року зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію", у зв'язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовано Законом України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VІІІ).

Відповідно до вимог статті 1 цього Закону Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Відповідно до вимог ст.3 Закону у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України "Про поліцію", поліцейський зобов'язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов'язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов'язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною першою та другою статті 19 Закону України "Про поліцію" визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з приписами статті 58 Закону України "Про Національну поліцію" призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов'язків.

Згідно із приписами ст.59 Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Час проходження служби в поліції зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до вимог ст.60 цього Закону проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 ст. 77 Закону встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 1) у зв'язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком - у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв'язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв'язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв'язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв'язку з безпосереднім підпорядкуванням близькій особі; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, або кримінального правопорушення; 11) у зв'язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

Згідно з пунктом 9 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийнятим Закону України "Про Національну поліцію" до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції", поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України".

З правового аналізу зазначених норм права вбачається, що національна поліція є структурою Міністерства внутрішніх справ і в питаннях своєї діяльності та проходження служби поліцейськими керується в тому числі і нормативно-правовими актами Міністерства внутрішніх справ. Отже нормативно-правові акти , які були прийняті до утворення поліції і не суперечать законодавству про останню, мають застосовуватися, як норми спеціального права, до правовідносин, що виникають з приводу проходження служби поліцейськими до прийняття відповідних нормативно-правових актів.

Відповідно до ст. 64 ЗУ "Про Національну поліцію" особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім'я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов'язки".

Таким чином, сутність службової дисципліни, обов'язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень визначається Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" від 22 лютого 2006 року №3460 - ІV (далі - Дисциплінарний статут).

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту, встановлено, що службова дисципліна це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об'єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

Відповідно до ст. 2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

В силу ст. 5 Дисциплінарного статуту, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Види дисциплінарних стягнень за порушення службової дисципліни наведені в ст. 12 Статуту, найсуворішим з яких є звільнення з органів внутрішніх справ, що застосовується як крайній захід дисциплінарного впливу.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано ст. 14 Статуту.

Зокрема, з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов'язків, а й повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ затверджена наказом МВС України від 12.03.2013 р. № 230, (далі - Інструкція № 230), згідно до п. 2.1 якої підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов'язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Відповідно до п.п.2.2.3. п. 2.2 Інструкції № 230 службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником, зокрема, у разі повідомлення особі РНС про підозру в учиненні нею кримінального правопорушення.

Приписами п. п. 6.3.6 п. 6.3 Інструкції № 230 визначено, що до прав особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування належить оскарження рішення, прийнятого за результатами службового розслідування, у строки та в порядку, що визначені законодавством України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладанню дисциплінарного стягнення.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вищезазначених нормативно-правових актів, наказом Департаменту захисту економіки від 07.11.2016 року №625 було призначено проведення службового розслідування, відповідно до вимог п.2.6 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС від 12.03.2013 за №230.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що звернення громадян до органів поліції по спецлінії "102" на неправомірні дії працівників поліції, які перебували у стані алкогольного сп'яніння, сталась, зокрема, внаслідок низьких ділових і моральних якостей ОСОБА_3, не дотримання ним вимог п.1 ч.1 ст.18 (основні обов'язки поліцейського) та ст.64 (Присяга працівника поліції) Закону України "Про Національну поліцію" та грубе порушення вимог ст.7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 року №3460 -ІV.

Посилання позивача на те, що порушено процедуру проведення службового розслідування без зазначення конкретних обставини не приймається судом до уваги, оскільки судом не встановлено порушень щодо призначення та проведення службового розслідування.

В матеріалах справи містяться письмові пояснення ОСОБА_3 від 06.11.2016 року, в яких позивач зазначив, що свої дії під час конфлікту вважає неправомірними, вказав, що ним було порушено службову дисципліну та правила поведінки в побуті (а.с. 32-33). Так само, з матеріалів справи вбачається, що з метою встановлення обставин по справі під час службового розслідування було допитано ОСОБА_6 (особа, яка перебувала разом з ОСОБА_3 в розважальному закладі "Тік-Так"), ОСОБА_8 - начальника відділу УЗЕ в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майора поліції, ОСОБА_9 - заступника начальника УЗЕ в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України підполковника поліції, а також, досліджено матеріали з Житомирського обласного наркологічного диспансеру Житомирської обласної ради, дані щодо внесення в ЄРДР 07.11.2016 відомостей з кваліфікацією кримінального провадження за ч.4 ст.296 КК України.

З огляду на вищезазначене, є безпідставними доводи позивача про те, що службове розслідування проведено без належного дослідження доказів.

Та обставина, що позивачем не надавалися додатково пояснення під час проведення службового розслідування не можуть слугувати підставою для висновку про протиправність наказу про притягнення ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності, оскільки обставини, встановлені під час службового розслідування знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Окрім того, зі змісту наказу №634 від 08.11.2016 року вбачається, що за результатами службового розслідування звільнено з посади ОСОБА_8 - начальника відділу УЗЕ в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майора поліції (безпосереднього начальника позивача) який послабив контроль за організацією роботи з питань дотримання дисципліни працівниками підпорядкованого підрозділу, порушивши при цьому вимоги наказу Національної поліції від 23.09.2016 №920 "Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України " та ст.8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України. Також, ОСОБА_9 - заступнику начальника УЗЕ в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України підполковнику поліції оголошено догану у зв"язку з обставинами, встановленими під час службового розслідування.

Для повного та всебічного розгляду справи судом першої інстанції були допитані в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_10 - охоронці "пультової охорони "Венбест", які були викликані працівниками розважального закладу "Тік-Так" у зв"язку з конфліктом, який виник 06.11.2016 року з участю ОСОБА_6 та ОСОБА_3

Допитаний в якості свідка ОСОБА_10 пояснив, що що позивач розбив ніс його колезі ОСОБА_7 Відносно свідка позивач висловлювався нецензурною лайкою.

Свідок ОСОБА_7, працівник ТОВ "Венбест", в судовому засіданні пояснив, що не пом"ятає хто йому наніс удар в обличчя.

Факт вчинення позивачем протиправних дій у громадському місці підтверджено наявними у матеріалах справи письмовими доказами, зокрема матеріалами службового розслідування та особистими поясненнями позивача наданими у ході його проведення.

Посилання апелянта на те, що службовим розслідуванням не встановлено порушення ним будь-яких норм закону, оскільки ним він не притягувався до адміністративної чи кримінальної відповідальності не заслуговують на увагу.

Окрім того, в наказі Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 08.11.2016 року №634 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3, зазначено підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності, а саме, порушення вимог п.1 ч.1 ст.18 та ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", керуючись статтями 2,4,5,7,12,14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460 - ІV, передбачено звільнити зі служби поліції, а тому посилання позивача на те, що в наказі відсутнє посилання на правові норми які ним порушені є безпідставним.

Так само, суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв до уваги доводи позивача з приводу того, що ні наказом про притягнення до відповідальності, ні у висновку про проведення службового розслідування не встановлено в чому полягає порушення присяги. Зі змісту присяги вбачається, що її зміст поєднує в собі правові та моральні соціальні норми, які дотримані позивачем не були, а тому колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення присяги є правомірним.

В свою чергу, безпосереднє звільнення позивача відбулось на підставі наказу Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 14.11.2016 №279 о/с "По особовому складу" ОСОБА_3 звільнено зі служби в поліції з 16.11.2016 за пунктом 6 частини першої ст.77 Закону України "Про національну поліцію". Підставою для звільнення є наказ Департаменту від 08.11.2016 №634.

Враховуючи наявність встановлених фактів порушення позивачем п.1 ч.1 ст.18 та ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", Дисциплінарного статуту, а також не дотримання позивачем службової дисципліни та присяги, є правильними висновки суду першої інстанції, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування наказів №634 від 08.11.2016 року та №279 від 14.11.2016 року є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

При звільненні позивача зі служби в поліції відповідачем було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторирету поліції, відношення позивача до вчиненого, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції, у зв'язку з чим є правильними висновки суду першої інстанції, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів поліції є законним та обґрунтованим, а оскаржувані накази прийняті відповідачем у межах власних повноважень.

Інші позовні вимоги позивача щодо поновлення його на посаді старшого оперуповноваженого УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ НПУ та стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними вимогами від попередніх, а тому обґрунтовано відмовлено судом у їх задоволенні.

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують та не містять фактів невірного застосування судом норм матеріального та процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення, підстави для скасування якого відсутні.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення, постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "11" липня 2017 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя Є.М. Мацький

судді: С.М. Шевчук

ОСОБА_2

Повний текст cудового рішення виготовлено "11" жовтня 2017 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Кузьменко Олександр Анатолійович пров.7-й Транзитний,20,м.Житомир,10007

3- відповідачу/відповідачам: Департамент захисту економіки Національної поліції України вул.Академіка Богомольця, 10,м.Київ,Центральна Частина Києва, Київ,01601

4-третій особі: - ,