Справа № 817/441/17
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2017-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 жовтня 2017 року Р і в н е №817/441/17

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Дорошенко Н.О., за участю секретаря судового засідання Янчар О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник не прибув,

відповідача: представник не прибув,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом:

ОСОБА_1
доРівненського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області
про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду 17.03.2017 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Рівненського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови про відкриття виконавчого провадження від 22.02.2017 з примусового виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В. А. №18332 від 08.10.2016.

Ухвалою від 20.03.2017 відкрито провадження у справі.

Матеріалами справи стверджено, що з часу відкриття провадження у справі адміністративна справа була призначена до розгляду вісім разів. Про дату, час та місце судового розгляду позивач був належним чином повідомлений, відповідно до приписів Кодексу адміністративного судочинства України. При цьому, позивач жодного разу до суду не прибув, подавав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, покликаючись на неможливість прибути в судове засідання.

Зокрема, в судове засідання, призначене на 21.06.2017, позивач не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливість взяти участь у судовому засіданні через незадовільний стан здоров'я. З огляду на приписи п.2 ч.1 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи було відкладено до 17.07.2017 на 16:00, про що належним чином повідомлено позивача (а.с.44,46,47,49).

В судове засідання 17.07.2017 позивач не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливість взяти участь у судовому засіданні через перебування позивача у відрядженні у місті Києві. Відповідно до п.2 ч.1 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи було відкладено до 09.08.2017 на 14:00, про що належним чином повідомлено позивача (а.с.50,53,55).

В судове засідання 09.08.2017 позивач не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливість взяти участь у судовому засіданні через незадовільний стан здоров'я. Відповідно до п.2 ч.1 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд справи було відкладено до 04.10.2017 на 14:30, про що належним чином повідомлено позивача (а.с.56,57,58).

В судове засідання 04.10.2017 позивач не прибув, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливість взяти участь у судовому засіданні через незадовільний стан здоров'я (а.с.60).

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Позивач, подаючи до суду неодноразові клопотання про відкладення судового розгляду справи, в жодному разі не надав доказів існування обставин, які перешкоджають чи унеможливлюють його прибуття до суду, у тому числі медичних документів, які б підтверджували незадовільний стан здоров'я, чи доказів перебування в службовому відрядженні за межами міста Рівного.

Наведені вище фактичні обставини дають суду підстави для висновку, що позивач повторно 09.08.2017 та 04.10.2017 не прибув у судове засідання без поважних причин.

Заяву про розгляд справи за його відсутності позивачем до суду не подано.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Суд враховує, що відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" №3477-IV від 23.02.2006, практика Європейського суду з прав людини є джерелом права.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його правами та обов'язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) 13 січня 2011 року ОСТАТОЧНЕ) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження, становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28-36, Series A № 18)".

Разом з тим, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

Окрім цього, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Суд також враховує, що в рішенні Конституційного Суду України у справі №1-9/2011 за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України, від 13 грудня 2011 року (17-рп/2011) зазначено, що "вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі".

Враховуючи вищенаведене, та зважаючи на те, що судом вжито усіх належних заходів для реалізації та забезпечення права позивача на судовий розгляд справи, однак позивач повторно не прибув до суду за відсутності будь-яких належних та допустимих доказів існування поважних причин, що унеможливлюють чи перешкоджають прибуттю до суду, що має наслідком тривале зволікання з судовим розглядом та порушення встановлених процесуальним законом розумних строків розгляду адміністративної справи, суд вважає наявними підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п.4 ч.1 ст. 155, ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Дорошенко Н.О.