Справа № 826/4572/17
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2017-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/4572/17

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Справа 826/4572/17

Суддя доповідач Губська О.А.

У Х В А Л А

05 жовтня 2017 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Губська О.А., перевіривши апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 вересня 2017 року у справі за позовом Приватного підприємства «ФК «Проектторгсервіс 2006» до Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві та Державної фіскальної служби України про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов’язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві (далі за текстом – відповідач 1) та Державної фіскальної служби України (далі за текстом – відповідач 2), в якому просив: 1) визнати протиправними дії відповідача 1 щодо відмови в укладанні договору від 03 листопада 2016 року №270720163 про визнання електронних документів; 2) визнати протиправною бездіяльність відповідача 1, що полягає у непідписанні договору від 03 листопада 2016 року №270720163 про визнання електронних документів; 3) зобов’язати відповідача 1 укласти договір про визнання електронних документів з Приватним підприємством “ФК “ПРОЕКТТОРГСЕРВІС 2006” та включити його як платника податків до системи подання податкових документів в електронному вигляді; 4) визнати протиправною бездіяльність відповідача 2, що полягає у не підписанні договору від 03 листопада 2016 року №270720163 про визнання електронних документів.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 вересня 2017 року позов задоволено частково.

На вказане судове рішення відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій скаржник ставить питання про скасування названої постанови та прийняття нового рішення – про відмову у задоволенні позову.

Перевіривши зазначену скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки всупереч ч. 6 ст. 187 КАС України апелянтом не додано документа про сплату судового збору.

Контролюючий орган просить відстрочити йому сплату судового збору посилаючись на свій незадовільний майновий стан у зв'язку з тим, що відповідного фінансування на сплату судового збору не було здійснено.

Вважаю, що у задоволенні зазначеного клопотання слід відмовити.

Посилання скаржника на незадовільний майновий стан не заслуговують на увагу, оскільки пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким серед іншого скасовано встановлені раніше для податкового органу пільги щодо його сплати, Кабінет Міністрів України було зобов'язано забезпечити відповідне фінансування державних органів.

Поряд з цим, Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 23.01.2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» акцентував увагу на тому, що якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом – КАС України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Так, відстрочення сплати судового збору передбачає перенесення строків його сплати на інший час та не звільняє від такого обов’язку в цілому.

За змістом наведеної процесуальної норми права, підставою для відстрочення сплати судового збору можуть бути випадки, за яких особа має змогу оплатити судовий збір, однак, внаслідок певних обставин, не може зробити це одночасно із поданням заяви або скарги до суду.

При цьому, особа, яка звертається до суду з таким клопотанням має враховувати, що обставини, які вона вказує в обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору повинні носити тимчасовий характер, а у клопотанні необхідно зазначити про точний або орієнтовний час, коли такі перешкоди відпадуть з наданням відповідних доказів і вказівкою на термін, у який скаржник зможе здійснити оплату судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Лише у такому випадку суд матиме змогу надати оцінку зазначеним у клопотанні доводам з урахуванням строку, необхідного скаржникові для оплати судового збору.

Враховуючи наведене, не вбачаю підстав для задоволення клопотання скаржника щодо відстрочення сплати судового збору з огляду на необґрунтованість такої вимоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Положеннями цієї ж статті у редакції на час подання позовної зави передбачено, що за подання юридичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 цього Закону у разі коли в позовній заяві об’єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За правилами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року встановлено на рівні 1600 грн.

З огляду на наведені правові норми, а також те, що позивачем у позові заявлено три самостійні вимоги немайнового характеру, сума, яку наразі належить сплатити апелянту за подану ним скаргу становить: 1600 х 3 х 110% = 5280 (грн.).

Згідно з приписами ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху, а апелянту надається строк для усунення недоліків.

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. 6 ст. 187 КАС України, вважаю, що її слід залишити без руху та надати скаржникові строк для усунення недоліків.

Недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду апеляційної інстанції документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 5280 грн.

Реквізити для сплати судового збору за подачу апеляційних скарг:

На підставі наведеного та керуючись статтями 108, 186, 187, 189 КАС України, суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити Державній податковій інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 вересня 2017 року у справі за позовом Приватного підприємства «ФК «Проектторгсервіс 2006» до Державної податкової інспекції у Деснянському районі Головного управління ДФС у місті Києві та Державної фіскальної служби України про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов’язання вчинити дії – залишити без руху.

Надати апелянту п’ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Роз’яснити скаржникові, що у разі неусунення недоліків у встановлений строк, апеляційна скарга буде повернена особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя О.А. Губська