Справа № 821/1363/17
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2017-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2017 р.м. ХерсонСправа № 821/1363/17

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Вітічак О.Р.,

за участю:

представника позивача - Літвінової Т.В.,

представника відповідача - Козлової Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 19.06.2017 р. № та № ,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" (далі - позивач) звернулося із адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 19.06.2017 р. №№ , .

Свої вимоги мотивує порушенням відповідачем порядку проведення документальної позапланової невиїзної перевірки. Так, листом від 13.04.2017 р. № 16 позивач повідомив контролюючий орган про те, що керівник підприємства знаходиться у щорічній відпустці з 03.05.2017 р. по 01.06.2017 р., а тому проведення перевірки за його відсутності порушує право платника податків на особисту участь у проведенні позапланової невиїзної перевірки та унеможливлює надання будь-яких додаткових чи інформаційних документів для підготовки законних висновків. Направлення на проведення перевірки від 03.05.2017 р. № 81 отримано після її проведення, а саме 15.05.2017 р., внаслідок чого позивач не міг висловити свою незгоду з її проведенням та скористатися своїм право не допустити працівників контролюючого органу до перевірки. Таким чином відповідач порушив вимоги пп.78.1.1 п.78.1 ст.78 та ст.79 ПК України. Також вказує на те, що жодних законних підстав, передбачених Митним кодексом України чи Податковим кодексом України, для початку проведення позапланової невиїзної перевірки ГУ ДФС у Херсонській області не зазначено у повідомленні від 03.05.2017 р. № 81, наказ про проведення перевірки не отримував ні директор, ні уповноважена особа товариства. Крім того, висновки акту перевірки про порушення позивачем вимог митного та податкового законодавства не відповідають дійсності та спростовуються долученими до позову доказами.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити з вказаних підстав.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог, так як позапланова невиїзна перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" проведена у відповідності із вимогами ст.351 Митного кодексу України. Направлення від 03.05.2017 р. № 81 про початок проведення невиїзної перевірки вручалось 04.05.2017 р. представнику позивача Онищенко І.О., яка відмовилася його отримувати, у зв'язку з чим повідомлення направлено 04.05.2017 р. поштою з повідомленням про вручення та в подальшому отримано останнім. Проведення документальної невиїзної перевірки відповідно до ч.5 ст.351 Митного кодексу України не передбачає обов'язкової участі уповноважених посадових осіб підприємства, що перевіряється, а тому перебування керівника платника податків у відпустці не є підставою для відкладення перевірки або скасування наказу про її проведення. Документи, які стосуються предмету перевірки та які з поважних причин не були або не могли бути надані керівником або уповноваженою ним особою в ході проведення перевірки, могли бути надіслані ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" разом із запереченнями на акт перевірки, а також під час процедури адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень до контролюючого органу вищого рівня. Таким чином жодних порушень щодо процедури проведення перевірки контролюючим органом не допущено. Зазначила, що під час перевірки встановлено факти невірної класифікації товарів - "оклеювальна машина для підвіконника", "запасні частини до дробильного пристрою із сталі: комплект ножів пульвера", ввезених товариством на митну територію України за МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629 та від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146 відповідно, що спричинило неправильне визначення податкових зобов'язань підприємства як суб'єкта податкової відповідальності (власника товару, який ввозився на Україну) у розумінні Податкового кодексу України при митному оформленні товару. Зокрема, товар "оклеювальна машина для підвіконника" віднесена декларантом до коду 8477 80 99 00, а товар "запасні частини до дробильного пристрою із сталі: комплект ножів пульвера" до коду 8466 92 20 00, в той час як правильний код для класифікації товару "оклеювальна машина для підвіконника" - 8465 99 00 90 (ставка ввізного мита 5 %), для товару "запасні частини до дробильного пристрою із сталі: комплект ножів пульвера" - 8208 90 00 00 (ставка ввізного мита 10 %). Неправильне визначення позивачем коду класифікації товару призвело до заниження сплати до бюджету грошових зобов'язань. Просить відмовити в задоволенні

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що посадовою особою відповідача у період з 05.05.2017 р. по 17.05.2017 р. відповідно до п.1 ч.2 ст.351 Митного кодексу України, згідно з наказом Головного управління ДФС у Херсонській області від 03.05.2017 р. № 344 проведено документальну невиїзну перевірку ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи по митним деклараціям від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146 та від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, за результатами якої складено акт від 24.05.2017 р. № 0005/7/21-22-14-09-16/34655671.

У висновках акту перевірки зазначено, що встановлено порушення правил 1, 6 Основних правил інтерпретації класифікації товарів Закону України від 19.09.2013 р. № 584-VІІ "Про Митний тариф України" (зі змінами та доповненнями), частини 1, пункту 5 частини 8 статті 257, частини 1 статті 69 Митного кодексу України в частині невірної класифікації товару та визначення розміру ввізного мита, вимог пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України в частині визначення бази оподаткування ПДВ з ввезених на митну територію України товарів, що спричинило заниження суми податкового зобов'язання всього на загальну суму 1586,40 грн., в т.ч.: із ввізного мита - 1322,01 грн., із ПДВ з ввезених на митну територію України товарів - 264,39 грн., яке підприємство зобов'язано сплатити до Державного бюджету.

Зокрема, відповідач вказує на те, що ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" під час митного оформлення товару "оклеювальна машина для підвіконника" визначено код 8477 80 99 00 (ставка ввізного мита 0 %). Згідно назви товарної позиції 8477 УКТЗЕД до неї включаються обладнання для обробки гуми чи пластмаси або для виробництва виробів з цих матеріалів, в іншому місці не зазначені. Відповідно до назви товарної позиції 8465 УКТЗЕД до неї включаються верстати (включаючи верстати для забивання цвяхів, скріпок, склеювання та інших видів складання) для обробки дерева, пробки, кістки, ебоніту, твердих пластмас або аналогічних твердих матеріалів. Згідно пояснень до товарної позиції 8465 УКТЗЕД до цієї товарної позиції включаються верстати для надання форми або поверхневої обробки (включаючи різання, формоутворення і складання) дерева (та матеріалів, одержуваних з дерева), пробки, кістки, ебоніту (твердої гуми), твердих пластмас та аналогічних твердих матеріалів (рогу, деревини пальми породи "рослинної слонової кістки", перламутру, слонової кістки і т.п.). До цієї товарної позиції не включаються машини для обробки матеріалів, які, хоча і згадані в заголовку цієї товарної позиції, але не мають ознак твердих матеріалів у момент, коли починається їхні обробка. З цієї причини верстати для різання м'яких пластмас або незатверділої гуми сюди не включаються (товарна позиція 8477). Тобто, товарна позиція 8465 характеризує обробку твердих пластмас, що не передбачено товарною позицією 8477. Так як товар - "оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300", який ввезений на митну територію України ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" за митною декларацією від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, призначений для обробки підвіконників з твердої пластмаси, то повинен кваліфікуватися у товарній позиції 8465.

Також позивачем під час митного оформлення товару "запасні частини до дробильного пристрою SMF-400 зі сталі: плита пульвера SMF-400 - 2 комплекти, комплект ножів пульвера SMF-400 - 2 комплекти. Знаками для товарів та послуг не позначено" визначено код 8466 92 20 00 (ставка ввізного мита 2 %). До товарної позиції 8466 включаються: частини та приладдя, призначені винятково або переважно для обладнання товарних позицій 8456-8465, включаючи пристрої для кріплення інструментів або деталей, різенарізні саморозкривні головки, ділильні головки та інші спеціальні пристрої для верстатів; кріплення для інструментів будь-якого типу, призначених для ручних робіт, крім верстатів групи 82 та за умови дотримання загальних положень щодо класифікації частин. Згідно з поясненнями до УКТЗЕД, затверджених наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.01.2014 р. № 15, відповідно до п.(А) частини (І) Загального змісту цього розділу Загальних положень Розділу ХVІ "Машини, обладнання та механізми; електротехнічне обладнання; їх частини; Звукозаписувальна та звуковідтворююча апаратура; Апаратура для запису або відтворення телевізійного зображення і звуку, їх частини та приладдя", визначено, що за умови додержання деяких винятків, наведених у примітках до цього розділу, і групам 84 та 85, і, крім товарів, більш докладно описаних в інших розділах, цей розділ охоплює все механічне та електричне обладнання, механізми, установки, апарати і пристрої та їхні частини, а також певні апарати та установки, що не є ні механічними, ні електричними (такі, як котли і котельні, фільтрувальні установки та ін.), та частини таких пристроїв і установок. Але відповідно до Примітки (k) до Розділу ХVІ вищевказаних пояснень, цей розділ не включає: вироби групи 82 "Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів; їх частини з недорогоцінних металів" або 83 "Інші вироби з недорогоцінних металів". Як видно із назви групи, ножові вироби включаються до групи 82 "Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів; їх частини з недорогоцінних металів". У відповідності до п.(С) загальних положень Пояснень до УКТЗЕД групи 82 - до цієї групи включаються: змінні частини для ручного інструменту, верстатів або для ручних інструментів з механічним приводом (товарна позиція 8207), ножі і різальні леза для машин або механічних пристроїв (товарна позиція 8208) і пластини, бруски, наконечники та аналогічні вироби для інструментів (товарна позиція 8209). Відповідно до Закону України "Про Митний тариф України", наказу Міністерства доходів і зборів України від 14.01.2014 р. № 15 група 82 "Інструменти, ножові вироби, ложки та виделки з недорогоцінних металів" мають наступні пояснення до товарної позиції 8208: 8208 - ножі та різальні леза для машин або механічних пристроїв; 8208 90 00 00 - інші.

Згідно товаросупровідних документів та опису графи 31 МД товар - комплекс ножів пульвера являють собою ножі і різальні леза для машин або механічних пристроїв, а тому повинні класифікуватися у товарній підкатегорії 8208 90 00 00.

На підставі акту перевірки ГУ ДФС у Херсонській області прийнято податкові повідомлення-рішення від 19.06.2017 р. № , яким позивачу збільшено суму грошових зобов'язань за платежем мито на товари, що ввозяться суб'єктами підприємницької діяльності, на 1652,51 грн., з яких на основним платежем на 1322,01 грн., за штрафними санкціями на 330,50 грн., № , яким позивачу збільшено суму грошових зобов'язань з ПДВ з ввезених на територію України товарів на 330,49 грн., з яких за основним платежем на 264,39 грн., за штрафними санкціями на 66,10 грн.

Не погоджуючись із вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства та встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи.

За приписами ч.1 ст.295 Митного кодексу України митні платежі нараховуються декларантом або іншими особами, на яких покладено обов'язок із сплати митних платежів, самостійно, крім випадків, якщо обов'язок щодо нарахування митних платежів відповідно до цього Кодексу, Податкового кодексу України та інших законів України покладається на органи доходів і зборів.

Відповідно до п.36.1 ст.36 Податкового кодексу України податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Як встановлено пп.54.3.6 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов'язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Відтак, якщо за результатами митного контролю, отриманими після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, контролюючим органом встановлено заниження податкових зобов'язань, то він має повноваження для визначення платнику податків податкових зобов'язань за ввізним митом та податком на додану вартість.

Разом з тим, вказані повноваження контролюючим органом повинні здійснюватися із дотримання податкового та митного законодавства.

Згідно ч.3 ст.345 Митного кодексу України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; 4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі; 5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів (ч.1 ст.345 Митного кодексу України).

Особливості проведення документальної невиїзної перевірки визначено ст.351 Митного кодексу України.

Так, згідно вимог ч.ч.1-5 ст.351 Митного кодексу України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств. Документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих органу доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України. Документальна невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу органу доходів і зборів. Документальна невиїзна перевірка проводиться посадовими особами органу доходів і зборів в приміщенні цього органу за умови направлення керівнику відповідного підприємства або відповідному громадянину рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особистого вручення зазначеним особам чи уповноваженим ними представникам під розписку письмового повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки. Присутність уповноважених посадових осіб підприємства або громадянина, що перевіряється, під час проведення невиїзної документальної перевірки не обов'язкова.

Також ч.5 ст.334 Митного кодексу України передбачено, що з метою здійснення митного контролю після випуску товарів органи доходів і зборів мають право направляти письмові запити та отримувати документи або їх засвідчені копії, інформацію (у тому числі в електронній формі), що стосуються переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, випуску товарів та їх використання на митній території України або за її межами.

З наведених норм вбачається, що обов'язковою передумовою здійснення документальної перевірки є направлення платнику податків запиту про надання пояснень та їх документального підтвердження.

Порядок складання та оформлення запитів контролюючими органами врегульовано Податковим кодексом України та постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 р. № 1245 "Про затвердження Порядку періодичного надання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом" (далі - Порядок № 1245).

Згідно пп.16.1.5 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов'язаний подавати на належним чином оформлену письмову вимогу контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування (податкових зобов'язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов'язані з обчисленням та сплатою податків та зборів. У письмовій вимозі обов'язково зазначаються конкретний перелік документів, які повинен надати платник податків, та підстави для їх надання.

Відповідно до п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (заступником керівника) контролюючого органу і повинен містити підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує, перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати, а також печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; для визначення рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок та в інших випадках, передбачених статтею 39 цього Кодексу; виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної; у разі проведення зустрічної звірки; в інших випадках, визначених цим Кодексом.

Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Платники податків та інші суб'єкти інформаційних відносин зобов'язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п'ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

У свою чергу пунктами 9, 10 Порядку № 1245 визначено, що органи державної податкової служби мають право звернутися до суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та документального підтвердження такої інформації. В окремих випадках зазначений запит може надсилатися з використанням засобів телекомунікаційного зв'язку з накладенням електронного цифрового підпису органу державної податкової служби.

Запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.

Згідно п.12 Порядку № 1245 письмовий запит про подання інформації надсилається суб'єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: виявлення за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, фактів, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, отриманих злочинним шляхом, та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.

А відповідно до п.16 Порядку № 1245 у разі коли запит складено з порушенням вимог, визначених у пункту 9 і 10 Порядку, суб'єкт інформаційних відносин звільняється від обов'язку надавати відповідь на такий запит.

З матеріалів справи слідує, що контролюючий орган звернувся до ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" із запитом від 31.03.2017 р. № 1211/10/21-22-14-09-11 щодо надання інформації та її документальне підтвердження щодо обладнання "Оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300", митне оформлення якого проводилося відповідно до митної декларації від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629. При цьому підставою для направлення запиту вказано ч.5 ст.334 Митного кодексу України у зв'язку з проведенням ГУ ДФС у Херсонській області аналізу митних оформлень імпортних операцій ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА".

Тобто, запит контролюючого органу не містить обґрунтованих підстав для його надіслання, в ньому не зазначено порушення, які були допущені позивачем, із зазначенням інформації, яка це підтверджує, що є порушенням вимог ст.351 Митного кодексу України, п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України та п.12 Порядку № 1245, про що позивач зазначив у листі 13.04.2017 р. № 16. Крім того, у листах від 13.04.2017 р. № 14 та № 16 ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" вказало на те, що всі перелічені у запиті документи належним чином були подані митному органу у порядку, передбаченому чинним законодавством згідно положень ст.53 Митного кодексу України.

Отже позивач, скориставшись своїм правом, передбаченим ст.73 Податкового кодексу України та п.16 Порядку № 1245 правомірно не надав відповіді на запит контролюючого органу, що був складений з порушенням вимог законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в хвалі Вищого адміністративного суду України від 08.06.2017 р. № К/800/25928/16.

Як вже зазначалося, ст.351 Митного кодексу України встановлено чіткий порядок проведення документальних невиїзних перевірок, а також обставини, за наявності яких, такі перевірки можуть бути проведенні. Зокрема, документальна невиїзна перевірка проводиться у разі отримання контролюючим органом інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено від суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, що свідчить про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи або у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих органові доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено.

Судом встановлено, що 03.05.2017 р. начальником ГУ ДФС у Херсонській області на підставі ч.2, ч.4 ст.69, ст.345, 351 Митного кодексу України з метою перевірки правильності класифікації товарів згідно УКТЗЕД, імпортованих на митну територію України, та сплати відповідних митних платежів прийнято наказ № 344 "Про проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" ()", відповідно до якого наказано провести з 05.05.2017 р. по 17.05.2017 р. документальну невиїзну перевірку стану дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" по митним деклараціям від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146, від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629.

При цьому, у наказі не зазначено жодної з обставин, які відповідно до ст.351 Митного кодексу України є підставою для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, а є лише посилання на ст.351 Митного кодексу України без зазначення пункту, частини цієї статті.

Наказ про призначення перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" не містить будь-якої інформації щодо виявлення відповідачем ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи з боку позивача, з яких декларацій, за який період тощо.

Крім того, у запиті від 31.03.2017 р. № 1211/10/21-22-14-09-11 ГУ ДФС у Херсонській області просило позивача надати інформацію та її документальне підтвердження щодо обладнання "Оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300", митне оформлення якого проводилося відповідно до митної декларації від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, а в наказі вказано на проведення перевірки, окрім даної митної декларації, зазначена ще і митна декларація від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146, по якій будь-яка інформація від позивача не витребовувалася.

Також суд звертає увагу на те, що повідомлення про проведення перевірки від 03.05.2017 р. № 81 згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення направлено позивачу 04.05.2017 р. та отримано уповноваженою особою ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" 17.05.2017 р., тобто після проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача, яка проводилася з 05.05.2017 р. по 17.05.2017 р., внаслідок чого порушено право платника податку на надання пояснень і документів з питань класифікації ввезених в Україну товарів згідно МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, від 27.05.2015 р. № 508050000/2015/037146. При цьому суд акцентує увагу на те, що документи стосовно підтвердження правильності класифікації товару "запасні частини до дробильного пристрою із сталі: комплект ножів для пульвера" відповідно до МД від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146 ГУ ДФС у Херсонській області взагалі не витребувало у позивача, що підтвердив в судовому засіданні представник відповідача.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у контролюючого органу не було підстав для призначення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА", прийняття наказу від 03.05.2017 р. № 344 "Про проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА", а проведення контролюючим органом позапланової документальної невиїзної перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" за відсутності підстав для її проведення, без повідомлення платника податку про її початок та терміни проведення є грубим порушенням вимог ст.351 Митного кодексу України та призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої, що узгоджується з правовим висновком, сформульованим Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 р. по справі № 21-425а14.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про протиправність дій відповідача щодо проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" та, відповідно, застосовує наслідки у вигляді визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 19.06.2017 р. №№ , .

Окрім цього, суд критично оцінює доводи відповідача про неправильне класифікацію позивачем товарів, що ввезені на митну територію України згідно МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, від 27.05.2015 р. № 508050000/2015/037146 виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 4 ст.67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ст.69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД; органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД; на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них; у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари; під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо; рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу; висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Для цілей класифікації товарів використовується Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, запровадженої Всесвітньою митною організацією та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Класифікація товарів згідно з УКТЗЕД провадиться з урахуванням визначальних характеристик товару та Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТЗЕД.

Пунктами 1, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил (п.1); для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (п.6).

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. № 428, якою передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Судом встановлено, що на виконання умов контракту від 01.08.2014 р. № СZ 010814, укладеного між ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" (покупець) та REVOPROFIL s.r.o. (Чеська республіка) (продавець), ввезено на митну територію України згідно опису в графі 31 МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629, товар № 2 "Повернення раніше вивезеного обладнання: Оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300, у розібраному стані, сила струму 380 Вольт, бувша у використанні. Знаками для товарів та послуг не позначена".

Декларантом під час митного оформлення здійснено класифікацію згідно УКТЗЕД товару та визначено код - 8477 80 99 00 (ставка ввізного мита 0 %). Відповідач вважає дану класифікацію неправильною, оскільки машина призначена для обробки підвіконників із твердої пластмаси, а тому повиненна класифікуватися у товарній позиції 8465.

Суд не погоджується з цими твердженнями відповідача, так як вказаний товар згідно МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629 ввозився на митну територію України з позначкою "повернення раніше вивезеного обладнання, оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300, у розібраному стані, сила струму 380 Вольт, бувша у використанні".

В той же час, відповідно до МД від 25.07.2013 р. ЕК 10 АА № 508050000/2013/008391 "оклеювальна машина для підвіконника - RFM-300, у розібраному стані, сила струму 380 Вольт" вивозилася з України за кодом товару - 8477 80 99 00, і оскільки жодних зауважень стосовно класифікації товару при вивезені його з України у контролюючого органу не було, то при поверненні товару по МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007629 вказано аналогічний код - 8477 80 99 00.

Відповідно до назви товарної позиції 8477 УКТЗЕД до неї включаються обладнання для обробки гуми чи пластмаси або для виробництва виробів з цих матеріалів, в іншому не зазначені. До цієї товарної позиції включаються: (1) Відливні машини для формування шин або інших виробів з гуми або пластмас, крім прес-форм як таких (товарні позиції 6815, 6903 і 8480, зокрема). (2) Машини для вирізання отвору під ніпель у внутрішніх камерах. (3) Спеціальні машини і пристрої для розрізання гумових ниток. (4) Формувальні преси для гуми або пластмас. (5) Спеціальні преси для лиття під тиском термопластичних порошків. (6) Преси для виготовлення грамофонних платівок. (7) Машини для виробництва вулканізованого волокна (фіброматеріалів). (8) Екструдери.

Згідно назви товарної позиції 8465 УКТЗЕД до неї включаються верстати (включаючи верстати для забивання цвяхів, скріпок, склеювання та інших видів складання) для обробки дерева, пробки, кістки, ебоніту, твердих пластмас або аналогічних твердих матеріалів. До цієї товарної позиції включаються верстати для надання форми або поверхневої обробки (включаючи різання, формоутвореня і складання) дерева (та матеріалів, одержуваних із дерева), пробки, кістки, ебоніту (твердої гуми), твердих пластмас та аналогічних твердих матеріалів (рогу, деревини пальми породи "рослинної слонової кістки", перламутру, слонової кістки і т.п.).

До цієї товарної позиції не включаються машини для обробки матеріалів, які, хоча і згадані в заголовку цієї товарної позиції, але не мають ознак твердих матеріалів в момент, коли починається їхня обробка. З цієї причини верстати для різання м'яких пластмас або незатверділої гуми сюди не включаються (товарна позиція 8477).

Крім того, до цієї товарної позиції не включаються верстати для виготовлення деталей, гранул або порошку, наприклад, машини для формування пластичних матеріалів (товарна позиція 8477), машини для агломерації або формування частинок або волокон дерева з іншої деревної речовини (товарна позиція 8479) або інші аналогічні машини. Незважаючи на те, що їх можна віднести до машин для обробки матеріалів, які згадуються у заголовку, до цієї товарної позиції також не включаються машини та апарати, функція яких у загальному полягає не в тому, щоб обробляти матеріал або його поверхню, наприклад, машини для сушення дерева або старіння його за допомогою висушування (товарна позиція 8419), машини для розтягування пробки (товарна позиція 8419) або машини для пресування, агломерації або просочування дерева (товарна позиція 8479).

У судовому засіданні представник позивача зазначила, що технологічний процес обклеювання підвіконня з полівінілхлориду - покриття поверхні виробу термоплівкою за допомогою верстата-ламінатора з високою силою тиску, що забезпечує міцність клейового шову. Ламінатор призначений для гарячого ламінування. Процес ламінування складається з наступних етапів: укладання заготовок, нагрівання в камері, витримка під тиском (вакуумом). При ламінуванні використовують спеціальну плівку завтовшки від 32 мкм до 250 мкм.

Таким чином, класифікація відповідачем товару "оклеювальна машина для підвіконника" за кодом УКТЗЕД 8465 є невірною, оскільки не відповідає технічним характеристикам ввізного товару та технологічному процесу, який виконує дане обладнання.

При цьому суд знову звертає увагу на те, що даний товар ввезено в Україну з приміткою "повернення раніше вивезеного товару", який вивозився за кодом УКТЗЕД 8477 80 99 00, що підтверджується МД від 25.07.2013 р. ЕК 10 АА № 508050000/2013/008391.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає правильною класифікацією товару "Оклеювальна машина для підвіконника" за кодом УКТЗЕД 8477 80 99 00.

Також судом встановлено, що на виконання контракту від 15.08.2012 р. № СН 1508/12 та додаткової угоди від 01.06.2015 р. № 14, укладених між ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" (покупець) та JIANGSU BAIXIONG MACHINERY CO.,LTD (Китай) (продавець), ввезено на територію України згідно опису в графі 31 МД від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146 товар "запасні частини до дробильного пристрою SMF-400 зі сталі: Плита пульвера SMF-400 - 2 комплекти, Комплект ножів пульвера SMF-400 - 2 комплекти. Знаками для товарів та послуг не позначено".

Декларантом під час митного оформлення здійснено класифікацію згідно УКТЗЕД товару та визначено код - 8466 92 20 00 (ставка ввізного мита 2 %). Відповідач вважає дану класифікацію неправильною, оскільки ножі повинні класифікуватися у товарній позиції 8208.

Суд не погоджується з такими доводами відповідача з наступних підстав.

До товарної позиції 8466 включаються частини та приладдя, призначені винятково або переважно для обладнання товарних позицій 8456-8465, включаючи пристрої для кріплення інструментів або деталей, різенарізні саморозкривні головки, ділильні головки та інші спеціальні пристрої для верстатів; кріплення для інструментів будь-якого типу, призначених для ручних робіт.

Як вже зазначалося, позивачем введено до України "запасні частини до дробильного пристрою SMF-400 зі сталі: плита пульвера SMF-400, комплект ножів пульвера SMF-400". Дробарний комплекс пульвера SMF-400 (виходячи з технологічного процесу) використовується при вторинній переробці відходів ПВХ та/або при переробці технічно некондиційної продукції у вторинну сировину.

Як пояснила у судовому засіданні представник позивача, процес переробки представляє собою подрібнення/перемелення великих кусків, пластин, виробів у мілко диспресійну суміш, крихти. Типовою областю їх застосування є подрібнення в порошок пластикових профілів, трубок, обрізків, обрізків плівки.

Виходячи з опису товарної позиції, подрібнювач пульвер SMF-400 кваліфікується у товарній позиції 8465 "верстати (включаючи верстати для забивання цвяхів, скріпок, склеювання та інших видів складання) для обробки дерева, пробки, кістки, ебоніту, твердих пластмас або аналогічних твердих матеріалів", підпозиції 8465 10 "верстати, які можуть використовувати різні операції з механічної обробки без зміни інструменти між цими операціями", підкатегорії 8465 96 00 00 "верстати розколювальні, лущильні або дробарки". .

Оскільки комплект ножів пульвера SMF-400 призначений для дробарки, код якої 8465 99 00 00, то товар повинен кваліфікуватися у товарній позиції 8465 99 00 00.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що правильною класифікацією згідно УКТЗЕД ввезених позивачем товарів є код, вказаний позивачем у МД від 26.08.2014 р. № 508050000/2014/007626 та від 27.08.2015 р. № 508050000/2015/037146. За таких обставин прийняті 19.06.2017 р. ГУ ДФС у Херсонській області податкові повідомлення-рішення № та № є протиправними та підлягають скасуванню.

Окремо суд зазначає, що за оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями контролюючий орган, визначивши грошові зобов'язання з ввізного мита та з податку на додану вартість, застосував до позивача і штрафні санкції.

Між тим, ч.6 ст.69 Митного кодексу України визначено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийняло на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно акту перевірки, відповідач не досліджував ніяких нових документів чи відомостей, які б не були предметом розгляду під час митного оформлення товару, недостовірних документів, недостовірної інформації або ненадання заявником всієї наявної у нього інформації ГУ ДФС у Херсонській області також не встановлено, випадків, коли за наслідками службової перевірки або розгляду кримінальної справи встановлено змову між декларантом і митним органом, спрямовану на заниження обов'язкових платежів, відповідач не навів, а тому контролюючий орган не мав права застосовувати до позивача штрафні санкції.

Підсумовуючи викладене суд вважає позовні вимоги ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Частиною 1 статті 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений ТОВ "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" судовий збір у розмірі 1600 грн. підлягає стягненню на користь позивача з ГУ ДФС у Херсонській області за рахунок його бюджетних асигнувань шляхом безспірного списання.

Керуючись ст.ст.8, 9, 11, 71, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області від 19.06.2017 р. № та № .

Стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАТЕК-УКРАЇНА" (код ЄДРПОУ 3465671) судовий збір у сумі 1600 (одна тисяча шістсот) грн.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст.160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 09 жовтня 2017 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 5.2